# verses

text:
Nici de furi, nici de tâlhari nu vor scăpa dumnezeii cei de lemn şi ferecaţi cu argint şi cu aur, de la carii cei ce pot luând aurul şi argintul şi îmbrăcămintea cea de preste ei să vor duce avându-le; nici şieşi nu vor ajuta.<br/>


text:
Cât mai bun easte împăratul carele-şi arată vitejiia sa sau vasul cel de treabă în casă, cu care să va folosi cel ce-l are, decât dumnezeii cei mincinoşi;<br/>


text:
Şi uşea căsii, carea păzeaşte ceale ce sânt într-însa, decât dumnezeii cei mincinoşi; şi stâlpul cel de lemn la împărăţii, decât dumnezeii cei mincinoşi.<br/>


text:
Că soarele şi luna şi stealele fiind luminoase şi trimise la trebi bine ascultătoare sânt; aşijderea, şi fulgerul, când să va ivi, bun e la vedeare; încă şi un vânt în toată ţara bate.<br/>


text:
Şi norii, când li să porunceaşte de la Dumnezeu să meargă preste toată lumea, plinesc porunca; şi focul, când să trimite de sus să topească munţi şi codri, face porunca.<br/>


text:
Iară aceştia nici cu chipurile, nici cu puterile lor, sânt asemănaţi. Pentru aceaea, nu trebuie nici să se socotească, nici să se numească dumnezei, de vreame ce nici judecată nu pot judeca, nici a face bine oamenilor.<br/>


text:
Că nici pre împăraţi vor blăstăma, nici vor blagoslovi, şi seamne întru neamuri şi în ceriu nu vor arăta;<br/>


text:
Deci, fiindcă nici într-un chip nu easte noao dovedit că sânt dumnezei, pentru aceaea să nu vă teameţi de ei!<br/>


text:
Că, precum la o grădină de crastaveţi, easte un semn de om, care nimic nu păzeaşte, aşa sânt dumnezeii lor cei de lemn şi ferecaţi cu aur şi cu argint.<br/>


text:
Şi ca şi spinul cel din grădină, pre care toată pasărea şeade deasupra, aşijderea, şi cu mortul cel aruncat întru întunearec sânt aseamenea dumnezeii lor cei de lemn şi ferecaţi cu aur şi cu argint.<br/>


text:
De la porfira şi de la strălucirea carea putrezeaşte preste ei, veţi cunoaşte pre ei că nu sânt dumnezei; şi mai pre urmă, şi ei să vor mânca şi vor fi ocară în ţară.<br/>


text:
„Bine eşti cuvântat, Doamne, Dumnezeul părinţilor noştri, şi lăudat şi mărit e numele Tău în veaci.<br/>


text:
Că drept eşti întru toate câte ai făcut noao, şi toate lucrurile Tale sânt adevărate, şi dreapte căile Tale şi toate judecăţile Tale adevărate.<br/>


text:
Şi judecăţile adevărului ai făcut după toate ceale ce ai adus asupra noastră şi asupra cetăţii ceii sfinte a părinţilor noştri, Ierusalimul; că întru adevăr şi judecată ai adus aceastea toate asupra noastră, pentru păcatele noastre:<br/>


text:
Şi am greşit întru toate şi poruncile Tale n-am ascultat, nici le-am păzit, nici le-am făcut, după cum ne-ai poruncit noao, ca să fie bine noao.<br/>


text:
Şi toate câte ai adus asupra noastră şi toate câte ai făcut noao întru adevărată judecată le-ai făcut.<br/>


text:
Şi ne-ai dat pre noi în mâinile vrăjmaşilor celor fără de leage şi protivnicilor celor pismătareţi şi împăratului celui nedrept şi mai rău decât tot pământul.<br/>


text:
Şi acum, nu easte noao a deşchide gura; ruşine şi ocară ne-am făcut robilor Tăi şi celor ce Te cinstesc pre Tine.<br/>


text:
Şi nu depărta mila Ta de la noi, pentru Avraam, cel iubit de Tine, şi pentru Isaac, sluga Ta, şi pentru Israil, sfântul Tău,<br/>


text:
Cărora ai grăit să le înmulţeşti sămânţa lor, ca stealele ceriului şi ca năsipul cel de pre marginea mării.<br/>


text:
Că, Stăpâne, ne-am împuţinat mai mult decât toate neamurile şi sântem smeriţi în tot pământul, astăzi, pentru păcatele noastre.<br/>


text:
Şi nu easte în vreamea aceasta domn şi proroc şi căpetenie, nici ardere de tot, nici jertvă, nici prinos, nici tămâie, nici loc a aduce înaintea Ta şi a afla milă.<br/>


text:
Ca întru ardere de tot de berbeci şi de junci, şi ca întru zeci de mii de miei graşi, aşea să fie jertva noastră înaintea Ta, astăzi, şi să se sfârşească după Tine, că nu easte ruşine celor ce nădăjduiesc întru Tine.<br/>


text:
Şi ne scoate pre noi după minunile Tale şi dă mărire numelui Tău, Doamne; şi să se ruşineaze toţi cei ce arată robilor Tăi reale;<br/>


text:
Şi n-au încetat cei ce i-au băgat pre dânşii, slugile împăratului, arzind cuptoriul cu cătran şi cu smoală şi cu câlţi şi cu viţe.<br/>


text:
Iară îngerul Domnului s-au pogorât împreună cu cei dimpregiurul lui Azarie în cuptoriu şi au scuturat para focului din cuptoriu.<br/>


text:
Şi au făcut mijlocul cuptoriului ca un duh de roao suflând şi nu s-au atins de dânşii nicidecum focul şi nu i-au întristat, nici i-au măhnit pre ei.<br/>


text:
Atunci, acei trei, ca dintru o gură, au lăudat şi au mărit şi bine au cuvântat pre Dumnezeu în cuptoriu, zicând:<br/>


text:
Şi bine e cuvântat numele mărirei Tale cel sfânt şi prea lăudat şi preaînălţat întru toţi veacii.<br/>


text:
Bine eşti cuvântat, Cel ce vezi adâncurile şi şezi pre heruvimi, şi lăudat şi preaînălţat în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi toate lucrurile Domnu-lui, pre Domnul lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, apele şi toate ceale mai presus de ceriu, pre Domnul lăudaţi, şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Bine să cuvinteaze toate puterile Domnului pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, toate duhurile, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul întru toţi veacii.<br/>


text:
Binecuvântaţi, lumina şi întunearec, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, toate ceale ce răsar pre pământ, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, chiţi şi toate ceale ce să mişcă în ape, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, toate pasările ceriului, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, toate fierile şi toate dobitoacele, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, duhurile şi sufletele drepţilor, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, cei cuvioşi şi smeriţi cu inima, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci.<br/>


text:
Binecuvântaţi, Ananie, Azarie, Misail, pre Domnul, lăudaţi şi-L preaînălţaţi pre Dânsul în veaci; că ne-au scos pre noi din iad şi din mâna morţii ne-au mântuit pre noi şi ne-au izbăvit pre noi din mijlocul cuptoriului, care ardea cu foc, şi din mijlocul văpăii ne-au izbăvit pre noi.<br/>


text:
Binecuvântaţi, toţi credincioşii, pre Domnul Dumnezeul dumnezeilor, lăudaţi şi mărturisiţi că în veac e mila Lui”.<br/>


text:
Şi au adus Iosiia paştile în Ierusalim Domnului său şi au jertvit pasha în patrusprăzeace zile a lunei dintâiu, tocmind preoţii după rândul lor, împodobiţi în besearica Domnului.<br/>


text:
Şi au zis leviţilor, slugilor celor sfinte a lui Israil, să se sfinţască pre sine Domnului, ca să puie sicriiul cel sfânt al Domnului în casa, carea o au zidit Solomon, fiiul lui David împărat:<br/>


text:
„Nu va fi voao să-l râdicaţi pre umeri pre el şi acum slujiţi Domnului Dumnezeului vostru, şi slujiţi neamului lui Israil,<br/>


text:
Şi gătiţi după neamurile şi după fealiurile voastre, după scrisoarea lui David, împăratul lui Israil, şi după mărimea lui Solomon, fiiul lui.<br/>


text:
Şi stând în besearică după începătura cea părintească a părţii voastre, a leviţilor celor dinaintea fraţilor voştri, fiilor lui Israil,<br/>


text:
Cu rânduială jertviţi paştile, şi gătiţi jertvele fraţilor voştri, şi faceţi paştile după porunca Domnului, carea s-au dat lui Moisi”.<br/>


text:
Şi au dăruit Iosiia norodului, celui ce s-au aflat, din miei şi din iezi treizeci de mii, viţei, trei mii; aceastea din ceale împărăteşti s-au dat, după făgăduinţa, norodului şi preoţilor şi leviţilor.<br/>


text:
Şi au dat Helchiia şi Zahariia şi Siilos, ispravnicii besearicii, preoţilor, pentru paşti, oi, doao mii şease sute, viţei, trei sute.<br/>


text:
Şi Iehoniia şi Samea şi Natanail, frate-său, şi Savias şi Ohiil şi Ioram, cei preste mii, au dat leviţilor, pentru paşti, oi, cinci mii, viţei, şeapte sute.<br/>


text:
Şi după ce s-au făcut aceastea cu bună cuviinţă, stătut-au preoţii şi leviţii, având azimele după fealiuri şi după împărţealele începăturii părinţilor înaintea norodului, ca să aducă Domnului, după ceale scrise în cartea lui Moisi; şi aşa de dimineaţă.<br/>


text:
Şi au fript pasca la foc, cum să cade, şi jertvele le-au fiert în căldări şi în tingiri, cu bun miros, şi au adus la toţi cei din norod.<br/>


text:
Şi după aceastea, au gătit lor şi preoţilor, fraţilor lor, fiilor lui Aaron, pentru că preoţii aducea grăsimile până la miiazănoapte, şi leviţii au gătit şie, şi preoţilor, fraţilor, fiilor lui Aaron.<br/>


text:
Şi portarii, la fieştecarea poartă, ca să nu treacă fieştecare rânduiala sa. Pentru că fraţii lor, leviţii, au gătit lor.<br/>


text:
Şi s-au săvârşit ceale de jertva Domnului, ca întru acea zi să se aducă paştile şi să se aducă jertvele pre jertvenicul lui Dumnezeu, după porunca împăratului Iosie.<br/>


text:
Şi au adus fiii lui Israil, cei ce s-au aflat în vreamea aceasta, paştile şi praznicul azimelor, zile şeapte.<br/>


text:
Şi toţi împăraţii lui Israil n-au adus paşti ca aceastea, în ce chip au adus Iosiia, şi preoţii şi leviţii şi jidovii şi tot Israilul, cei ce s-au aflat în lăcuinţa lor în Ierusalim.<br/>


text:
Şi lucrurile lui s-au scris întru vremile ceale mai dinainte, pentru cei ce au păcătuit şi au făcut păgânătate înaintea Domnului mai mult decât tot neamul, şi împărăţiia şi ceale ce l-au asuprit pre el ca să simţă, şi cuvintele Domnului s-au sculat întru Israil.<br/>


text:
Şi după toate lucrurile aceastea ale lui Iosiia, s-au întâmplat Faraon, împăratul Eghiptului, venind a râdica războiu în Carhamis, la Efrat.<br/>


text:
Şi au ieşit întru întimpinarea lui Iosiia şi au trimis la el împăratul Eghiptului, zicând: „Ce e mie şi ţie, împărate a lui Iuda? Nu asupra ta sânt eu trimis de la Domnul Dumnezeu,<br/>


text:
Că asupra lui Efraim războiul mieu easte. Şi acum, Domnul cu mine easte şi Domnul cu mine sirguind easte.<br/>


text:
Şi nu au întors de la el Iosiia carul său, ci s-au apucat să dea războiu, neluând aminte graiurile lui Ieremie, prorocul, ceale din gura Domnului, cel ce au pus asupra lui războiu, în câmpul lui Maghedaus.<br/>


text:
Şi s-au pogorât boiarii la împăratul Iosiia şi au zis împăratul slugilor sale: „Depărtaţi-mă de la războiu, că am slăbit foarte”.<br/>


text:
Şi îndată l-au depărtat pre el slugile lui de la rând şi s-au suit în al doilea car al lui, şi ajungând la Ierusalim, şi-au schimbat viiaţa sa şi s-au îngropat în mormântul cel părintesc.<br/>


text:
Şi în toată Iudeea au jelit pre Iosiia şi au plâns Ieremie, prorocul, pentru Iosiia şi cei ce şed mai sus l-au plâns pre el cu muierile, până în zioa aceasta.<br/>


text:
Şi aceastea sânt scrise în cartea celor arătate pentru împăraţii lui Iuda, şi toate lucrurile care s-au făcut de Iosiia şi de mărirea lui şi de înţeleagerea lui în leagea Domnului.<br/>


text:
Iară ceale ce s-au făcut de el mai înainte şi ceale de acum s-au scris în Cartea împăraţilor lui Israil şi a lui Iuda.<br/>


text:
Şi, luând cei din norod pre Ioahaz, fiiul lui Iosie, l-au pus împărat în locul lui Iosie, tatăl lui, fiind de doaozeci şi trei de ani.<br/>


text:
Şi au pus împăratul Eghiptului împărat pre Ioachim, fratele lui, împărat lui Iuda şi Ierusalimului.<br/>


text:
Şi au legat Ioachim pre boiarii cei mari şi pre Zarachi, fratele lui, prinzindu-l, l-au scos din Eghipt.<br/>


text:
Şi era Ioachim de doaozeci şi cinci de ani când s-au făcut împărat în Iudeea şi în Ierusalim, şi au făcut rău înaintea Domnului.<br/>


text:
Şi asupra acestuia s-au suit Navohodonosor, împăratul Vavilonului, şi, legându-l cu legături de aramă, l-au dus în Vavilon.<br/>


text:
Şi din sfintele vase ale Domnului luând Navohodonosor şi, ducându-le, le-au spânzurat în besearica lui, în Vavilon.<br/>


text:
Şi ceale ce s-au scris de el şi de necurăţiia lui şi hula lui s-au scris în Cartea vremilor împăraţilor.<br/>


text:
Şi în locul lui Ioachim, au împărăţit fiiul lui, carele, când s-au pus împărat, era de optsprăzeace ani.<br/>


text:
Şi după un an, trimiţind Navohodonosor, l-au mutat pre el în Vavilon împreună cu vasele ceale sfinte ale Domnului.<br/>


text:
Şi au împărăţit unsprăzeace ani şi au făcut rău înaintea Domnului şi nu s-au ruşinat de graiurile care s-au grăit prin Ieremiia din gura Domnului.<br/>


text:
Şi fiind jurat de împăratul Navohodonosor, pre numele Domnului, călcând jurământul, s-au depărtat.<br/>


text:
Şi, învârtoşindu-şi cerbicea sa şi inima sa, au călcat ceale legiuite ale Domnului Dumnezeului lui Israil.<br/>


text:
Şi povăţuitorii norodului şi ai preoţilor multe nelegiuiri au făcut, şi mai mult decât toate necurăţiile tuturor neamurilor, şi au spurcat besearica Domnului cea sfinţită în Ierusalim.<br/>


text:
Şi au trimis Dumnezeu părinţilor lor pre îngerul Său să-i chiiame pre ei, că nu să îndura de ei şi de lăcaşul Său.<br/>


text:
Iară ei îşi bătea joc de vestitorii Lui şi, în zioa în carea au grăit Domnul, ei batjocorea pre prorocii Lui, până ce, măniindu-Să El pre norodul Său pentru păgânătăţi, au poruncit împăraţilor haldeilor să se suie asupra lor.<br/>


text:
Aceştia au omorât pre tinerii lor cu sabie împregiurul sfintei lor besearici, şi nu le-au fost milă de cel tinăr şi de fecioară şi de bătrân şi de cel mai tinăr al lor.<br/>


text:
Ci pre toţi i-au dat în mâinile lor şi toate vasele Domnului ceale sfinte, ceale mari şi ceale mici, şi vasăle sicriiului lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi au surpat zidurile Ierusalimului şi turnurile lui le-au ars cu foc şi au sfârşit toate ceale mărite ale lui a le face de nimica, şi pre cei rămaşi de sabie i-au dus în Vavilon.<br/>


text:
Şi au fost slugi lui şi fiilor lui, până ce au împărăţit persii, ca să se plinească cuvântul Domnului, care au fost în gura lui Ieremie, până va binevoi pământul sâmbetele sale, în toată vreamea pustiirii sale au sărbat întru plinirea anilor şeaptezeci.<br/>


text:
Împărăţind Chir preste perşi, în anul dintâiu, ca să se plinească cuvântul Domnului, care au fost în gura lui Ieremie,<br/>


text:
Râdicat-au Domnul duhul lui Chir, împăratul perşilor, şi au strigat în toată împărăţiia sa şi împreună prin scrisori, zicând:<br/>


text:
„Aceastea zice împăratul perşilor, Chir: «Pre mine Domnul lui Israil, Domnul cel Preaînalt, m-au arătat împărat lumii.<br/>


text:
Cine easte, dară, dintru voi din neamul lui, Domnul lui cu dânsul, şi, suindu-să la Ierusalim cel din Iudeea, să zidească Casa Domnului lui Israil; Acesta easte Domnul, Cel ce au sălăşluit în Ierusalim.<br/>


text:
Cu aur şi cu argint, cu dări, cu cai şi cu dobitoace, împreună cu ceialalţi, carii la rugăciune sânt puşi în besearica Domnului, cea din Ierusalim»”.<br/>


text:
Şi, aşezindu-se mai-marii neamurilor familiilor lui Iuda şi neamul lui Veniamin şi preoţii şi leviţii şi a tuturor a cărora au râdicat Domnul duhul, ca să se suie să zidească Casa Domnului din Ierusalim, şi cei de primpregiurul lor<br/>


text:
Au ajutat întru toate cu argint şi cu aur, cu cai, cu dobitoace şi cu multe făgăduinţe ale multora, a cărora minte s-au râdicat.<br/>


text:
Şi împăratul Chir au scos vasele Domnului ceale sfinte, care le-au fost adus Navodohonosor din Ierusalim şi le-au fost spânzurat în capiştea lui.<br/>


text:
Şi numărul acestora era: păhară de aur,o mie, şi păhară de argint, o mie, căţii de argint, doaozeci şi noao, năstrăpi de aur, treizeci, de argint, doao mii şi patru sute, şi alte vase, o mie.<br/>


text:
Iară în anii cei după vreamea lui Artaxerx, împăratul perşilor, au scris la el împrotivă, asupra celor ce lăcuiesc în Ierusalim şi în Iudeea, Vilemos şi Mitridat şi Tavelios şi Ratimos şi Veeltemos şi Semelios, scriitoriul, şi ceialalţi, carii cu aceştia împreună să întocmesc, şi cei ce lăcuiesc în Samariia şi în cealealalte locuri, această iscălită carte:<br/>


text:
„Împăratului Artaxerx, domnului, slugile tale, Ratimos, cel preste ceale ce să nimeresc, şi Semelie, scriitoriul, şi ceialalţi ai sfatului lor, şi judecătorii cei din Chilo Siriia, şi din Finichi.<br/>


text:
Şi acum, în ştire să fie domnului împăratului că jidovii, suindu-să de la voi la noi, venind la Ierusalim, cetatea cea vicleană şi rea, zidesc uliţele, şi zidurile ei le tocmesc, şi besearica încep.<br/>


text:
Deci, de să va zidi cetatea aceasta şi să vor sfârşi zidurile, bir nu vor suferi a da, ci şi împăraţilor vor sta împrotivă.<br/>


text:
Ci să înştiinţăm pre domnul nostru, împăratul, ca în ce chip să va părea ţie să se cerceteaze cărţile ceale de la părinţii tăi.<br/>


text:
Şi vei afla întru ceale de pomenire scrise despre aceastea şi vei cunoaşte că cetatea aceaea era vicleană, şi împăraţi şi cetăţi turburând.<br/>


text:
Şi jidovii vicleani şi războaie bătând întru ea, încă din veac, pentru carea pricină şi cetatea aceasta s-au pustiit.<br/>


text:
Acum, dară, arătăm ţie, doamne împărate, că de să va zidi de nou cetatea aceasta şi să vor râdica zidurile ei, mai mult ţie pogorâre nu va fi la Siriia cea gropiloasă şi la Finichi”.<br/>


text:
Atunci, au răspuns împăratul lui Ratim, celui ce scriia ceale ce să întâmplă, şi lui Veeltetmu şi lui Sameleu, scriitoriului, şi celoralalţi, carii împreună să tocmesc şi lăcuiesc în Samariia şi în Siriia şi în Finichi, ceale mai jos scrise:<br/>


text:
„Cetit-am cartea, carea o aţi trimis la mine; drept aceaea, am poruncit să se caute, şi s-au aflat cum că cetatea aceaea easte din veac împrotivitoare împăraţilor.<br/>


text:
Şi oamenii vicleşuguri şi războaie întru ea făcând, şi împăraţi tari şi putearnici era în Ierusalim stăpânind, şi bir luând de la Asiriia cea gropiloasă şi de la Finichi.<br/>


text:
Acum, dară, am poruncit să oprească pre oamenii aceia a zidi cetatea, şi mai înainte a să vedea ca afară de aceastea nimica să nu să facă.<br/>


text:
Atunci, cetindu-se ceale scrise de împăratul Artaxerx, Ratimos şi Semelios, scriitoriul, şi cei ce cu aceştia împreună să punea, purcezind la Ierusalim cu grabă, cu cai şi cu rânduială de gloată, au început a opri pre cei ce zidea.<br/>


text:
Şi s-au oprit zidirea besearicii din Ierusalim până la al doilea an al împărăţiei lui Darie, împăratul persilor.<br/>


text:
Şi împărăţind Darie, au făcut ospăţ mare tuturor celor de supt ascultarea lui şi tuturor celor din casă născuţi ai lui,<br/>


text:
Şi tuturor boiarilor celor mari ai Midiei şi ai Persidiei, şi tuturor domnilor şi povăţuitorilor şi stăpânitorilor locurilor celor de la Indiia, până la Etiopiia, carii era întru ceale o sută doaozeci şi şeapte de domnii.<br/>


text:
Şi după ce au mâncat şi au beut, şi după ce s-au săturat, s-au răsipit; atunci, Darie, împăratul, s-au dus la aşternutul său şi au dormit şi s-au deşteptat.<br/>


text:
Atunci, cei trei tineri, păzitorii trupului, carii păzea trupul împăratului, au zis unul cătră altul:<br/>


text:
„Să zicem fieştecarele dintră noi un cuvânt, care va fi mai tare, şi ori al căruia cuvânt să va arăta mai înţelept decât celalalt va da lui Darie împărat daruri mari şi biruinţe mari,<br/>


text:
Şi cu porfiră a să îmbrăca şi din vase de aur a bea şi pre aur a dormi şi cară cu frâne de aur şi chivără de vison şi lănţuge împregiurul grumazilor lui,<br/>


text:
Şi atunci, scriind fieştecarele cuvântul său, l-au pecetluit şi l-au pus supt perina lui Darie împărat, şi au zis:<br/>


text:
„Când să va scula împăratul, vor da lui cartea şi pre carele va judeca împăratul şi cei trei mari deregători ai Persiei, că cuvântul lui easte mai înţelept, lui să va da biruinţa, în ce chip s-au scris”.<br/>


text:
Şi trimiţind, au chemat pre toţi boiarii cei mari ai Persidei şi ai Midiei, şi pre domnii şi povăţuitorii şi căpeteniile locurilor şi deregătorii,<br/>


text:
Şi au început cel dintâiu, cel ce au zis că vinul easte mai tare, şi au zis aşa: „Bărbaţi, cum nu easte mai tare vinul? Că pre toţi oamenii carii îl beau îi înşală.<br/>


text:
Cugetul, şi al împăratului şi al săracului, îl face unul, şi al robului şi al celui slobod, şi al săracului şi al bogatului.<br/>


text:
Şi tot cugetul îl schimbă spre bună plăceare şi spre veselie, şi nu-şi aduce aminte de tot năcazul şi de toată detoriia.<br/>


text:
Şi toate inimile le face bogate, şi nu-şi aduc aminte de împărat sau de domn, şi toate prin talanţi le face a grăi.<br/>


text:
Şi nu-şi aduce aminte, când beau, a iubi pre priiatini şi pre fraţi, şi nu preste mult scot sabiile.<br/>


text:
O, bărbaţilor! Au nu e mai tare vinul, care sileaşte a face aşea?” Şi după ce au zis aceastea, au tăcut.<br/>


text:
„O, bărbaţi! Au nu sânt mai tari oamenii, cei ce stăpânesc pământul şi marea şi toate câte sânt întru eale?<br/>


text:
Iară împăratul mai tare easte, şi domneaşte pre toţi şi stăpâneaşte, şi tot, orice va zice lor, fac; de va zice lor să facă războiu, unul asupra altuia fac.<br/>


text:
Şi câte vor prăda, şi cealealalte toate. Şi câţi nu să oştesc şi nu dau războiu, ci lucră pământul, iarăşi după ce samănă, săcerând, aduc împăratului.<br/>


text:
Au zis să pustiiască, pustiesc; au zis să zidească, zidesc; au zis să taie, taie; au zis să răsădească, răsădesc.<br/>


text:
Şi tot norodul lui şi puterile lui de el unul ascultă, şi la aceastea el şeade, mănâncă şi bea şi doarme.<br/>


text:
Şi aceştia păzesc pre el împregiur şi nu poate fieştecarele a mearge şi a face lucrurile sale, nici pot să nu-l asculte pre el.<br/>


text:
Iară al treilea, cel ce au zis de muieri şi de adevăr, acesta easte Zorovavel, au început a grăi:<br/>


text:
Dară cine easte cel ce stăpâneaşte pre ei? Au cine easte cel ce-i domneaşte pre ei? Au nu sânt muierile? Muierile au născut pre împăratul şi pre tot norodul, carele stăpâneaşte marea şi pământul.<br/>


text:
Şi dintru eale s-au făcut şi aceastea i-au crescut pre ei, cei ce sădesc viile, din care să face vinul.<br/>


text:
Şi aceastea fac îmbrăcămintele oamenilor, şi aceastea fac mărire oamenilor şi făr’ de muieri nu pot fi oamenii.<br/>


text:
Şi de vor aduna aur şi argint şi tot lucrul frumos, au nu iubesc pre o muiare frumoasă la chip şi la frumseaţe?<br/>


text:
Şi toate aceastea lăsându-le la dânsa, cască, şi cu gura căscată să uită la ea, şi toţi pre ea o aleg mai mult decât aurul şi decât argintul şi decât tot lucrul frumos.<br/>


text:
Şi cu muiarea-şi lasă sufletul, şi nici de tată-său nu-şi aduce aminte, nici de mumă-sa, nici de ţară.<br/>


text:
Au nu trudiţi şi osteniţi şi toate le aduceţi şi le daţi muierilor, şi ia omul sabiia sa şi iasă la căi să tâlhărească şi să fure şi pre mare umblă şi prin râuri.<br/>


text:
Şi pre leu veade şi întru întunearec mearge, şi, după ce fură şi răpeaşte şi dezbracă de haine, la cea iubită aduce.<br/>


text:
Şi acum, nu-mi creadeţi mie? Au nu e împăratul mare cu oblăduirea lui, au nu toate ţerile să tem a să atinge de el?<br/>


text:
Văzutu-l-am pre el şi pre Apamina, fata lui Vartac, celui minunat, ţiitoarea împăratului, şezind de-a dreapta împăratului,<br/>


text:
Şi la aceastea împăratul căscând gura, să uita la ea; şi de-i va râde lui, râde, iară de să va măhni asupra lui, să cucereaşte ei, ca să se împace cu el.<br/>


text:
Şi au început a grăi pentru adevăr: „O, bărbaţilor! Au nu sânt tari muierile? Mare e pământul şi înalt easte ceriul şi iute la alergat soarele, că într-o zi să întoarce şi încungiură ceriul, şi iarăşi aleargă la locul său.<br/>


text:
Tot pământul chiiamă adevărul şi ceriul pre el bine-l cuvintează, şi toate lucrurile să clătesc şi să cutremură şi nimica la el nu easte strâmb.<br/>


text:
Nedrept easte vinul, nedrept easte împăratul, nedreapte sânt muierile, nedrepţi sânt toţi fiii oamenilor şi nedreapte sânt toate lucrurile lor, ceale ce sânt ca aceastea, şi nu easte întru eale adevăr şi cu nedreptatea lor pier.<br/>


text:
Şi nu easte la el priimire de feaţe, nici osibiri, ci ceale dreapte face, de toate nedreptăţile şi realele să fereaşte şi la toţi sânt plăcute lucrurile lui.<br/>


text:
Şi la judecata lui nimica nu easte nedrept, şi aceasta easte putearea şi împărăţiia şi oblăduirea şi mărimea tuturor veacurilor! Bine e cuvântat Dumnezeul adevărului!”<br/>


text:
Şi atunci, au zis: „Mare e adevărul şi mai tare easte!” Atunci, împăratul au zis lui: „Ceare orice vei vrea, mai mult decât ceale scrise, şi voiu da ţie, pentru că te-ai aflat mai înţelept şi alăturea cu mine vei şedea, şi rudeniia mea te vei chema”.<br/>


text:
Atunci, au zis împăratului: „Adu-ţi aminte de făgăduinţa carea ai făgăduit să zideşti Ierusalimul,<br/>


text:
În zioa în carea împărăţiia ta ai luat, toate vasele ceale luate din Ierusalim să le trimiţi, care le-au osibit Chir, când au făgăduit să taie Vavilonul, şi s-au făgăduit că le va trimite acolo,<br/>


text:
Şi tu ai făgăduit să zideşti besearica, carea o au ars idumeii, când s-au pustiit Iudeea de haldei.<br/>


text:
Şi acum, aceasta easte ce te rog, doamne împărate, şi ce ceiu de la tine! Şi aceasta easte mărimea de la tine! Rogu-mă, dar, pentru ca să faci făgăduinţa carea ai făgăduit împăratului ceriului a face, din gura ta!”<br/>


text:
Atunci, sculându-să împăratul Darie, l-au sărutat pre el şi au scris pentru el cărţi cătră toţi deregătorii şi biruitorii locurilor şi povăţuitorii şi domnii, ca să-l petreacă pre el şi pre toţi cei cu el, carii să suie să zidească Ierusalimul.<br/>


text:
Şi la toţi biruitorii locurilor din Siriia cea gropiloasă şi din Finichi şi la cei din Livan, au scris cărţi să ducă leamne de chedru din Livan la Ierusalim şi ca împreună cu el să zidească cetatea.<br/>


text:
Şi au scris la toţi jidovii, carii să suie de la împărăţie la Iudeea de slobozenie; tot tarele şi biruitoriul de loc şi domnul şi deregătorii de casă să nu meargă la uşile lor.<br/>


text:
Şi toată ţara, carea o ţin ei, să fie lor fără de dajde şi să lasă Idumeii satele care le opresc jidovilor.<br/>


text:
Şi la jertvenic, arderi de tot să se ia în toate zilele, precum au poruncă, alţi şeaptesprăzeace talanţi să aducă, preste an zeace.<br/>


text:
Şi toţi cei ce merg din Vavilon să zidească cetatea, să fie volnici ei şi fiii lor, şi toţi preoţii, carii merg.<br/>


text:
Şi au trimis toate vasele, care le-au osibit Chir de la Vavilon, şi toate câte au zis Chir să facă, şi el au poruncit să facă, şi să trimiţă la Ierusalim.<br/>


text:
Şi când au ieşit tinerelul, râdicând faţa la ceriu înaintea Ierusalimului, au binecuvântat pre Împăratul ceriului, zicând:<br/>


text:
„De la Tine easte biruinţa şi de la Tine easte înţelepciunea şi a Ta easte mărirea, şi eu robul Tău sânt.<br/>


text:
Bine eşti cuvântat, Cel ce mi-ai dat mie înţelepciune, şi Ţie mărturisesc, Stăpâne al părinţilor!”<br/>


text:
A să sui şi a zidi Ierusalimul şi besearica, întru carea s-au numit numele Domnului, şi s-au desfătat cu musice şi cu bucurie şeapte zile.<br/>


text:
Şi după aceasta, s-au ales a să sui căpeteniile caselor neamurilor după fealiurile lor şi muierile lor şi fiii şi featele lor şi slugile lor şi slujnicile lor şi dobitoacele lor.<br/>


text:
Şi Darie au trimis împreună cu ei o mie de călăraşi, până vor aşeza pre ei la Ierusalim cu pace şi cu musice şi cu tâmpene şi cu fluiere.<br/>


text:
Şi aceastea sânt numele bărbaţilor celor ce să suia, după neamurile lor, la fealiuri, la împărţala începăturii lor.<br/>


text:
Preoţii, fiii lui Finees, fiii lui Aaron, Iisus al lui Iosedec, al lui Sareu, şi Ioachim a lui Zorovavel, al lui Salatiil din casa lui David, din sămânţa lui Fares şi din fealiul lui Iuda,<br/>


text:
Carele au grăit la Darie, împăratul perşilor, cuvinte înţeleapte la al doilea an al împărăţiei lui, în luna lui nisan, luna dintâiu.<br/>


text:
Şi aceştia sânt din Iudeea, carii s-au suit din robiia înstrăinării, pre carii i-au înstrăinat Navohodonosor, împăratul Vavilonului, la Vavilon, şi s-au înturnat la Ierusalim.<br/>


text:
Şi ceaealaltă jidovime, fieştecare la a sa cetate, carii au venit cu Zorovavel şi cu Iisus, Neemiia, Zahariia, Reiseu, Eniu, Mardoheu, Velsar, Asfaros, Reeliu, Roim, Voana, a celor dintâiu povăţuitori ai lor.<br/>


text:
Portarii, fiii lui Salum, fiii lui Ita, fiii lui Tolman, fiii lui Dacovi, fiii lui Tita, fiii lui Sami, de toţi 139.<br/>


text:
Robii besearicii, fiii lui Isaf, fiii lui Asifa, fiii lui Tavaot, fiii lui Chiras, fiii lui Sud, fiii lui Faleu, fiii lui Lavana, fiii lui Agrava, fiii lui Acua, fiii lui Uta, fiii lui Chitav, fiii lui Agava, fiii lui Seve,<br/>


text:
Fiii lui Anan, fiii lui Catua, fiii lui Ghedur, fiii lui Eru, fiii lui Desan, fiii lui Noiva, fiii lui Haseva, fiii lui Gazera, fiii lui Aziu, fiii lui Finees, fiii lui Asara, fiii lui Vaste, fiii lui Asana, fiii lui Meani, fiii lui Nafisi, fiii lui Acuv, fiii lui Aicfa, fiii lui Asur, fiii lui Farachim, fiii lui Vasalot.<br/>


text:
Fiii lui Meeda, fiii lui Cuta, fiii lui Harsa, fiii lui Harcus, fiii lui Asirar, fiii lui Tomi, fiii lui Nasit, fiii lui Atifa.<br/>


text:
Fiii slugilor lui Solomon, fiii lui Asapfion, fiii lui Farira, fiii lui Ieili, fiii lui Lozon, fiii lui Iedail, fiii lui Safet.<br/>


text:
Fiii lui Aghiei, fiii lui Faharet, fiii lui Savia, fiii lui Sarotiia, fiii lui Masia, fiii lui Gar, fiii lui Adus, fiii lui Suva, fiii lui Afera, fiii lui Varodis, fiii lui Savat, fiii lui Alom.<br/>


text:
Aceştia sânt carii s-au suit de la Termelet şi Telersas, povăţuitoriul lor, Harlatalar şi Alar, şi nu putea să vestească neamurile lor şi seminţiile, că sânt din Israil fiii lui Ladan, fiiul lui Van, fiiul lui Nicodan, 652.<br/>


text:
Şi din preoţii cei ce să apucă de preoţie şi nu s-au aflat, fiii lui Ovdiei, fiii lui Acos, fiii lui Adus, celui ce au luat pre Avghiia muiare, din featele lui Verzeleu, şi s-au numit pre numele lui.<br/>


text:
Şi cercându-să la socoteală scrisoarea, cea de rudă a acestora şi neaflându-să, s-au osibit a preoţi.<br/>


text:
Şi le-au zis lor Neemiia şi Ataria să nu aibă ei parte din ceale sfinte, până ce să va scula arhiereu, îmbrăcat cu arătarea şi cu adevărul.<br/>


text:
Şi aceştia toţi era de la Israil, de doisprăzeace ani, şi mai sus, afară din slugi şi slujnice, 4360 <f>[1]</f>.<br/>


text:
Şi din povăţuitori, după neamuri, când venea ei la besearica lui Dumnezeu, cea din Ierusalim, s-au făgăduit să râdice Casa în locul ei, după putearea lor, şi să se dea la sfânta cămară pentru lucruri taleri de aur, o mie, şi de argint taleri, şease mii, şi veşminte preoţeşti, o sută.<br/>


text:
Şi au sălăşluit preoţii şi leviţii şi cei din norod în Ierusalim şi în ţară şi cântăreţii besearicii şi portarii şi tot Israilul, la satele lor.<br/>


text:
Şi sosind luna a şeaptea şi fiind fiii lui Israil fieştecarele pre acasă, şi s-au adunat cu toţii dimpreună la lărgimea porţii ceii dintâiu, carea easte cătră răsărit.<br/>


text:
Şi stând Iisus, al lui Iosedec, şi fraţii lui, preoţii, şi Zorovavel, al lui Salatiil, şi fraţii lui, au gătit jertvenicul Dumnezeului lui Israil, ca să aducă pre el arderi de tot, după urmarea celor mărturisite din cartea lui Moisi, omului lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi s-au adunat la ei din cealealalte neamuri ale pământului şi au aşezat jertvenicul la locul său <f>[2]</f>, că vrajbă era lor, şi i-au întărit pre ei toate neamurile pre pământ, şi aducea jertve după vreame şi arderi de tot Domnului, dimineaţa şi seara.<br/>


text:
Şi au adus praznicul înfigerii corturilor, în ce chip s-au rânduit în leage, şi jertve în toate zilele cum să cuvinea, şi după aceastea, aducerile ceale necurmate şi jertva sâmbetelor şi a lunilor noao şi a tuturor praznicelor celor sfinţite.<br/>


text:
Şi oricâţi au făgăduit făgăduinţă lui Dumnezeu, din luna a noao a lunei a şeaptea, au început a aduce jertve lui Dumnezeu, că besearica lui Dumnezeu încă nu să zidisă.<br/>


text:
Şi hara sidoneanilor şi tireanilor, ca să aducă ei de la Livan leamne de chedru, ca să aducă plute la vadul Iopiei, după porunca carea s-au scris lor de la Chir, împăratul persilor.<br/>


text:
Şi în al doilea an, mergând la besearica lui Dumnezeu în Ierusalim, în luna a doao, început-au Zorovavel, a lui Salatiil, şi Iisus, a lui Iosedec, şi fraţii lor şi preoţii şi leviţii, şi toţi cei ce au venit din robie în Ierusalim şi au întemeiat Casa lui Dumnezeu, la luna a noao a lunei a doao, în al doilea an după ce au venit în Iudeea şi în Ierusalim.<br/>


text:
Şi au pus pre leviţi, de doaozeci de ani, preste lucrurile Domnului, şi au stătut Iisus, şi fiiul lui şi fraţii şi Cadmiil, fratele, şi fiii lui Madiavun şi fiii lui Ioda, a lui Iliadun, împreună cu fiii şi fraţii, toţi leviţii cei dimpreună ispravnici preste lucruri, făcând la lucruri în Casa lui Dumnezeu. Şi au zidit zidarii besearica lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi au stătut preoţii toţi împodobiţi cu musice şi cu trâmbiţe, şi leviţii, fiii lui Asaf, având ţimbalele, lăudând pre Domnul şi binecuvântând după rânduiala lui David, împăratul lui Israil.<br/>


text:
Şi au glăsuit prin laude, mărturisind Domnului, că bunătatea Lui şi mărirea Lui e în veaci, întru tot Israilul.<br/>


text:
Şi tot norodul au trâmbitat şi au strigat cu glas mare, dând laudă Domnului, pentru râdicarea Casii Domnului.<br/>


text:
Şi au venit din preoţi, din leviţi şi din cei ce şed înainte, după familiile lor, cei bătrâni, carii au văzut casa cea mai dinaintea aceştiia, la zidirea aceştiia cu plânsoare şi cu strigare mare, şi mulţi pentru trâmbiţe şi pentru bucuriia cea cu glas mare, cât norodul nu auzea trâmbiţele, pentru plânsoarea norodului;<br/>


text:
Şi, auzind vrăjmaşii neamului lui Iuda şi a lui Veniamin, au venit ca să cunoască pentru ce e glasul trâmbiţelor.<br/>


text:
Şi venind la Zorovavel şi la Iisus şi la povăţuitorii neamurilor, au zis lor: „Să zidim împreună cu voi, că aseamenea cu voi ascultăm de Domnul vostru şi Lui jertvim, din zilele lui Asvasaret, împăratul asiriianilor, carele ne-au mutat pre noi aici”.<br/>


text:
Şi au zis Zorovavel şi Iisus şi povăţuitorii neamurilor lui Israil: „Nu e noao şi voao a zidi Casa Domnului Dumnezeului nostru, că noi singuri vom zidi Domnului lui Israil, cu urmare, precum au rânduit voao Chir, împăratul persilor”.<br/>


text:
Şi neamurile pământului împrotivindu-să <f>[3]</f> asupra celor din Iudeea, şi bătând cetatea, oprea zidirea. Şi vicleşuguri şi aduceri de noroade şi zarve făcând, au oprit a să săvârşi zidirea în toată vreamea vieţii împăratului Chir, şi s-au oprit de la zidire în doi ani, până la împărăţiia lui Darie.<br/>


text:
Şi în anul al doilea al împărăţiei lui Darie, au prorocit Agheu, şi Zahariia, al lui Ado, prorocii, la jidovi şi la cei din Ierusalim, întru numele Domnului Dumnezeului lui Israil, la ei.<br/>


text:
Şi atunci, stând Zorovavel, al lui Salatiil, şi Iisus, al lui Iosedec, au început a zidi Casa Domnului, cea din Ierusalim, fiind împreună cu prorocii Domnului, carii le ajuta lor.<br/>


text:
Într-această vreame, era la ei de faţă Sisinis, biruitoriul Siriei şi a Finichiei, şi Satravuzan şi cei împreună tovarăşi ai lui, şi ziseră lor:<br/>


text:
„Cine v-au rânduit voao de zidiţi casa aceasta şi acoperemântul acesta, şi alte toate săvârşiţi? Şi carii sânt ziditorii, cei ce săvârşesc aceastea?”<br/>


text:
Izvodul cărţii, carea au scris lui Darie şi au trimis Sisinis, biruitoriul Siriei şi a Finichiei şi Satravuzan şi cei împreună tovarăşi şi cei din Siriia şi din Finichi domni: „Împăratului Darie, bucurie.<br/>


text:
Toate ştiute să fie domnului nostru, împăratului, că mergând la ţara Iudeii şi venind în Ierusalim, cetatea, am prins pre jidovii cei bătrâni a robiei, în cetatea Ierusalimului, zidind casă mare Domnului, noao,<br/>


text:
Şi lucrurile acealea în grabă să fac şi bine sporindu-să lucrul în mâinile lor şi cu toată mărirea şi nevoinţa săvârşindu-să.<br/>


text:
Atunci, am întrebat de bătrânii aceia, zicând: «Cine poruncindu-vă voao zidiţi casa aceasta şi întemeiaţi lucrurile aceastea?»<br/>


text:
Deci, i-am întrebat pre ei pentru ca să arătăm ţie şi să scriem ţie pre oamenii cei ce povăţuiesc; şi scrisoarea numelor cearem de la cei ce era înainte povăţuitori.<br/>


text:
Şi ei au răspuns noao, zicând: «Noi sântem slugi Domnului, Celui ce au făcut ceriul şi pământul».<br/>


text:
Şi era casa aceasta zidită mai înainte cu mulţi ani, prin împăratul lui Israil, mare şi tare, şi s-au sfârşit.<br/>


text:
Şi de vreame ce părinţii noştri amărând au păcătuit asupra Domnului cel ceresc al lui Israil, i-au dat pre ei în mâinile lui Navohodonosor, împăratul Vavilonului haldeilor.<br/>


text:
Iară, în anul dintâiu, când împărăţea Chir preste ţara Vavilonului, au scris împăratul Chir să se zidească casa aceasta.<br/>


text:
Şi sfintele vase, ceale de aur şi de argint, care le-au scos Navohodonosor din casa cea din Ierusalim şi le-au spânzurat în besearica lui, împăratul Chir iară le-au scos din besearica cea din Vavilon şi s-au dat lui Zorovavel şi lui Sanavasar, biruitoriului.<br/>


text:
Şi s-au poruncit lui ca să ducă aceaste vase şi să le puie în besearica cea din Ierusalim, şi besearica Domnului aceasta să se zidească în loc.<br/>


text:
Atunci Sanavasar, acela, mergând au pus temeliile Casii Domnului, ceii din Ierusalim. Şi de atunci până acum, zidindu-să, nu s-au sfârşit.<br/>


text:
Şi de să va afla cum că cu ştirea împăratului Chir să face zidirea Casii Domnului, ceii din Ierusalim, şi de să pare domnului, împăratului nostru, răspunză pentru aceastea”.<br/>


text:
Atunci, împăratul Darie au poruncit să caute în cămările ceale împărăteşti cărţile ceale ce să afla în Vavilon. Şi s-au aflat la Ecvatana, în turnul cel din ţara Midiei, loc întru care era pomenite aceastea,<br/>


text:
În anul dintâiu al împărăţiei lui Chir. Împăratul Chir au poruncit să zidească Casa Domnului cea din Ierusalim, întru carea jertvesc cu foc, făr’ de încetare.<br/>


text:
A căriia înălţimea de şeasezeci de coţi, lăţimea de coţi 60 şi trei. Case de pietri cioplite şi o casă de lemn noao de ţară şi cheltuială să se dea din casa împăratului Chir.<br/>


text:
Şi vasele ceale sfinte ale Casii Domnului, ceale de aur şi ceale de argint, care le-au scos Navohodonosor din casa cea din Ierusalim. Şi le-au adus în Vavilon să le aşeaze în casa cea din Ierusalim, unde era stând ca să se puie acolo.<br/>


text:
Şi au poruncit lui Sisin, biruitoriului Siriei şi a Finichiei, şi lui Satravuzan şi celor împreună tovarăşi să se nevoiască, şi celor rânduiţi în Siriia şi în Finichiia povăţuitori să se ferească de loc. Şi să lasă pre Zorovavel, sluga Domnului şi biruitoriul Iudeii, şi pre bătrânii iudeilor a zidi în loc Casa aceaea a Domnului:<br/>


text:
„Şi eu am rânduit cu tot deadinsul să zidească şi să ia aminte, ca să lucre împreună cu cei din robiia iudeilor, până să va săvârşi Casa Domnului.<br/>


text:
Şi din birul Chilosiriei şi Finichiei, cu nevoinţă rânduială, să se dea oamenilor acestora, ce s-au rânduit spre jertvă Domnului, lui Zorovavel, biruitoriului, din tauri, şi din berbeci şi din miei.<br/>


text:
Aşijderea, şi grâu şi sare şi vin şi untdelemn, neîncetat preste an, în ce chip preoţii cei din Ierusalim vor zice să se cheltuiască, în toată zioa făr’ de price.<br/>


text:
Ca să aducă turnări lui Dumnezeu celui Înalt, pentru împăratul şi pentru slugile lui, şi să se roage pentru viiaţa lor.<br/>


text:
Şi au poruncit ca, oricâţi ar treace ceva din ceale mai înainte scrise sau nu vor plini, să se ia lemn dintru ale lui şi întru acela să se spânzure, şi averile lui să fie împărăteşti.<br/>


text:
Pentru aceaea, şi Domnul, a Căruia nume să chiiamă acolo, să stângă pre tot împăratul şi pre tot neamul, care va întinde mâna ca să oprească, au să facă rău Casii Domnului, ceii din Ierusalim.<br/>


text:
Atunci, Sisin, biruitoriul Chilo-Siriei şi al Finichiei, şi Satravuzan, şi cei împreună tovarăşi, urmând celor poruncite de la împăratul Darie,<br/>


text:
Isprăvniciia, preste lucrurile ceale sfinte, mai cu nevoinţă ajutorind bătrânilor, preoţilor şi iudeilor şi stătătorilor besearicii.<br/>


text:
Şi au săvârşit aceastea prin porunca Domnului Dumnezeului lui Israil, şi cu voia lui Chir şi a lui Darie şi Artaxerx, împăratului perşilor.<br/>


text:
Şi s-au săvârşit Casa cea sfântă, până în 20 şi trei de zile ale lunii lui adar, întru al şeaselea an al lui Darie, împăratului perşilor.<br/>


text:
Şi au făcut fiii lui Israil şi preoţii şi leviţii şi ceialalţi din robime, carii s-au adaos, după ceale ce sânt scrise în cartea lui Moisi.<br/>


text:
Ţapi, pentru păcatul a tot Israilul, doisprăzeace, după numărul începătorilor de neamurile lui Israil.<br/>


text:
Şi au stătut preoţii şi leviţii, după neamuri, împodobiţi la lucrurile Domnului Dumnezeului lui Israil, după cartea lui Moisi, şi portarii la fieştecarea poartă.<br/>


text:
Şi au adus fiii lui Israil, împreună cu cei din robie, paştile în 14 zile ale lunei dintâiu, când s-au curăţit preoţii şi leviţii,<br/>


text:
Că leviţii toţi odată s-au curăţit şi au junghiiat paştile la toţi fiii robiei şi la fraţii săi preoţii şi şie.<br/>


text:
Şi au mâncat fiii lui Israil, cei din robie, toţi câţi s-au osibit de urâciunile neamurilor pământului, căutând pre Domnul.<br/>


text:
Pentru că au întors sfatul împăratului asiriianilor spre ei, ca să întărească mâinile lor la lucrurile Domnului Dumnezeului lui Israil.<br/>


text:
Mers-au Esdra, al lui Sareu, al lui Ezvriu, al lui Helchiu, al lui Salum, al lui Saduc, al lui Ahitov, al lui Amariu, al lui Eziu, al lui Memerot, al lui Zareu, al lui Saulie, al lui Voca, al lui Avisum, al lui Finees, al lui Eliazar, al lui Aaron, preotului celui dintâiu;<br/>


text:
Acesta, Esdra, s-au suit din Vavilon, ca un cărturariu iscusit fiind, în Leagea lui Moisi, cea de Dumnezeu dată lui Israil.<br/>


text:
Şi s-au suit împreună din fiii lui Israil şi din preoţi şi din leviţi şi cântăreţi de besearică şi portari şi robi ai besearicii, în Ierusalim,<br/>


text:
În anul al şeaptelea al împărăţiei lui Artaxerx, în luna a cincea. Acesta e anul al şeaptelea al împăratului, că ieşind de la Vavilon la lună noao a lunei dintâiu,<br/>


text:
Pentru că Esdra multă ştiinţă cuprindea, ca nimica să nu lasă dintru ceale din leagea Domnului şi din porunci a învăţa pre tot Ierusalimul toate îndreptările şi judecăţile.<br/>


text:
Şi venind porunca carea s-au scris de Artaxerx împărat la Esdra, preotul, şi cetitoriul de leagea Domnului, a căriia izvod easte scrisoarea cea mai jos scrisă:<br/>


text:
Şi ceale iubitoare de oameni eu alegând, am poruncit celor ce vor vrea din neamul jidovilor, alegând ei şi din preoţi şi din leviţi, şi fiind ei întru împărăţiia noastră, să meargă împreună cu tine la Ierusalim.<br/>


text:
Deci, câţi vor pofti, pornească împreună, cum s-au părut şi mie şi celor şeapte priiatini sfeatnici,<br/>


text:
Şi să aducă daruri Domnului lui Israil, care le-am făgăduit, şi eu şi priiatinii, în Ierusalim, şi tot aurul şi argintul, care s-ar afla în ţara Vavilonului, Domnului în Ierusalim,<br/>


text:
Împreună cu cel dăruit de norod, la besearica Domnului Dumnezeului lor, cea din Ierusalim, să se adune şi argint şi aur. Pentru junci şi pentru berbeci şi pentru miei şi pentru ceale ce urmează acestora,<br/>


text:
Şi toate, oricâte vei vrea împreună cu fraţii tăi să faci cu aurul şi cu argintul, fă după voia Dumnezeului tău.<br/>


text:
Şi vasele ceale sfinte ale Domnului, ce să dau ţie la treaba besearicii, ceii din Ierusalim a Dumnezeului tău, le vei pune înaintea Dumnezeului tău, în Ierusalim.<br/>


text:
Şi cealelalte, oricâte vor trebui ţie la treaba besearicii Dumnezeului tău, vei da din vistieriia cea împărătească.<br/>


text:
Şi eu, împăratul Artaxerx, am poruncit păzitorilor vistieriilor Siriei şi Finichiei ca câte va trimite Esdra, preotul şi cetitoriul legii lui Dumnezeu celui de Sus, cu grab să i să dea,<br/>


text:
Până la o sută de talanţi de argint; aşijderea, şi până la o sută de cori de grâu, şi vin, veadre o sută, şi alte cât de multe.<br/>


text:
Toate după a lui Dumnezeu leage să se săvârşească, cu nevoinţă Dumnezeului celui Înalt, pentru ca să nu fie urgie întru împărăţiia împăratului şi a fiilor lui.<br/>


text:
Şi voao să zice, ca tuturor preoţilor şi leviţilor şi cântăreţilor besearicii şi portarilor şi robilor besearicii şi tocmitorilor besearicii aceştiia:<br/>


text:
Nici un bir, nici alt rău să se facă, şi nimenea să nu aibă volnicie a pune ceva asupra acestora.<br/>


text:
Şi tu, Esdro, după înţelepciunea lui Dumnezeu pune judecători şi legiuitori, ca să judece în toată Siriia şi Finichiia pre toţi cei ce ştiu leagea Dumnezeului tău, şi pre cei ce nu ştiu îi vei învăţa.<br/>


text:
Şi toţi câţi ar călca leagea Dumnezeului tău şi cea împărătească, cu deadinsul, să vor ierta, ori cu moarte, ori cu muncă, sau cu pagubă de argint, sau cu izgonire”.<br/>


text:
Şi au zis Esdra, scriitoriul: „Binecuvântat e singur Domnul Dumnezeul părinţilor miei, Cel ce au dat aceastea în inima împăratului, ca să cinstească Casa Lui cea din Ierusalim.<br/>


text:
Şi pre mine m-au cinstit înaintea împăratului şi înaintea sfeatnicilor şi înaintea tuturor priiatinilor şi a boiarilor lui.<br/>


text:
Şi eu cu bună îndrăznire m-am făcut, după ajutoriul Domnului Dumnezeului mieu, şi am adunat bărbaţi din Israil, ca să se suie cu mine.<br/>


text:
Şi aceştia sânt cei mai mari povăţuitori, după neamurile lor şi după împărţealele începătorilor, cei ce să suie sus cu mine din Vavilon, împărăţind Artaxerx împărat.<br/>


text:
Din fiii lui Adonicam, cei mai de pre urmă, şi aceastea sânt numele lor: Elifalatos, Ieuil şi Samea, şi cu ei bărbaţi 70.<br/>


text:
Şi i-am adunat pre ei la râul ce să zice Teran, şi am tăbărât trei zile acolo şi i-am oblicit pre ei.<br/>


text:
Şi din fiii preoţilor şi din leviţi neaflând acolo, am trimis la Eleazar, şi, iată, au venit şi Masman şi Alnatan şi Mamean şi Iorivon Natan, Enatan, Zaharia şi Mosolamon, povăţuitorii şi ştiutorii.<br/>


text:
Şi am zis lor să meargă la Dadeu, povăţuitoriul cel din locul pazii vistieriei, poruncindu-le lor să grăiască cu Dadeu şi cu fraţii lui şi cu cei din locul păzitorilor de vistierie, să ne trimiţă noao pre cei ce vor sluji în Casa Domnului nostru.<br/>


text:
Şi am adus noao, după mâna cea tare a Domnului nostru, bărbaţi ştiutori din fiii lui Moli, al lui Levi, al lui Israil, pre Aseviesa şi pre fiii lui şi pre fraţi, carii era 18.<br/>


text:
Şi din robii besearicii, carii au dat David, şi povăţuitorii la lucrul leviţilor, robi ai besearicii, 220. A tuturor s-au arătat scrisoarea numelor,<br/>


text:
Şeasezeci şi şeapte, şi am făgăduit acolo post tinerilor înaintea Domnului Dumnezeului nostru, să cearem de la El bună călătorie, şi noao, şi celor ce era împreună cu noi, fiilor noştri şi dobitoacelor.<br/>


text:
Pentru că m-am ruşinat a ceare de la împăratul şi pedestri şi călăraşi şi petreacere pentru apărarea de cei ce ne stau împrotivă,<br/>


text:
Că am zis împăratului cum că putearea Domnului nostru va fi cu cei ce-L caută pre El întru toată îndreptarea.<br/>


text:
Osibit-am, din căpeteniile neamurilor şi a preoţilor, bărbaţi doisprăzeace, pre Esesvria şi pre Asamian, şi împreună cu ei dintru fraţii lor, bărbaţi zeace.<br/>


text:
Şi le-am pus lor argintul şi aurul şi sfintele unealte ale Casii Domnului nostru, care le-au dăruit împăratul şi sfeatnicii lui şi deregătorii, şi tot Israilul.<br/>


text:
Şi când am pus, le-am dat lor tălanţi de argint 650, şi vase de argint de o sută de tălanţi, şi de aur de o sută de tălanţi, şi ferecături de aur doaozeci.<br/>


text:
Şi am zis lor: «Şi voi sfinţi sânteţi Domnului, şi vasele ceale sfinte şi aurul şi argintul easte făgăduinţă Domnului părinţilor noştri.<br/>


text:
Priveghiiaţi şi păziţi până le veţi da căpeteniilor neamului preoţilor şi leviţilor şi povăţuitorilor neamurilor lui Israil, în Ierusalim, în cămările Casii Dumnezeului nostru».<br/>


text:
Şi preoţii şi leviţii, cei ce au luat argintul şi aurul şi vasele ceale din Ierusalim, le-au băgat în besearica Domnului.<br/>


text:
Şi purcezind de la râul lui Tera, în doaosprăzeace ale lunii dintâiu, am întrat în Ierusalim după mâna cea tare a Domnului nostru, ceaea ce era deasupra noastră; şi ne-au mântuit pre noi de la întrare de tot vrăjmaşul şi am venit în Ierusalim.<br/>


text:
Şi făcându-să acolo zioa a treia, în zioa a patra stând, argintul şi aurul s-au dat în Casa Domnului nostru, şi Marimot, fiiul lui Iuri, preotului.<br/>


text:
Şi cu el, Eliazar, al lui Finees, şi era cu ei Iosavados, al lui Iisus, şi Moit, al lui Savanu, leviţii, la număr şi la toată cumpănitura.<br/>


text:
Şi cei ce au venit din robie au adus jertve Dumnezeului lui Israil, Domnului, junince, doaosprăzeace, şi pentru tot Israilul, berbeci, noaozeci şi şease.<br/>


text:
Şi au dat poruncile împăratului la deregătorii cei împărăteşti ai casii şi la biruitoriul Chelo-Siriei şi a Finichiei, şi au mărit pre norod şi pre besearica Domnului.<br/>


text:
«Nu au osibit neamul lui Israil şi boiarii şi preoţii şi leviţii neamurile ceale de alt neam ale pământului; şi necurăţiile de la neamurile hananeilor şi heteilor şi ferezeilor şi ievuseilor şi moaviteanilor şi eghipteanilor şi idumeilor,<br/>


text:
Pentru că au lăcuit împreună cu featele lor şi ei şi fiii lor, şi s-au amestecat sămânţa cea sfântă cu neamurile ceale de alt neam ale pământului, şi avea parte cei mai mari povăţuitori şi deregătorii din nelegiuirea aceasta de la începutul lucrului».<br/>


text:
Şi au fost îndată cât am auzit eu aceastea, mi-am rupt hainele şi veşmântul cel sfinţit şi mi-am smuls părul, şi din cap şi din barbă, şi am şezut în gânduri şi măhnit.<br/>


text:
Şi s-au pornit asupra mea câţi atunci era răvnitori spre cuvântul Domnului Dumnezeului lui Israil, plângând eu pentru nelegiuire; şi şedeam trist până la jertva cea de seară.<br/>


text:
Şi sculându-mă de la post, rupte având hainele şi veşmântul cel sfânt, plecând genunchele şi întinzind mâinile cătră Domnul, ziceam:<br/>


text:
Pentru că păcatele noastre s-au înmulţit preste capetele noastre şi necunoştinţele noastre au ajuns până la ceriu,<br/>


text:
Şi pentru păcatele noastre şi ale părinţilor noştri ne-am dat împreună cu fraţii noştri şi împreună cu împăraţii noştri şi împreună cu preoţii noştri, cei ce au împărăţit pământul spre sabie şi spre robie şi spre pradă cu ruşine, până în zioa aceasta.<br/>


text:
Şi acum, întrucât s-au făcut noao milă de la Tine, ca să rămâie noao rădăcină şi nume în locul sfinţirei Tale,<br/>


text:
Şi a să descoperi noao luminătoriu în Casa Domnului Dumnezeului nostru, să ne dea noao hrană în vreamea lucrului nostru.<br/>


text:
Şi lucrând noi, nu ne-am părăsit de cătră Dumnezeul nostru, Cel ce ne-au făcut pre noi cu har înaintea împăraţilor persilor, să ne dea noao hrană,<br/>


text:
Şi a mări besearica Domnului nostru şi a râdica Sionul cel pustiiu şi a ne da noao întărire în Iudeea şi în Ierusalim.<br/>


text:
Şi acum, ce vom zice, Doamne, având aceastea? Pentru că am călcat poruncile Tale, care le-ai dat în mâna slugilor Tale, prorocilor, zicând<br/>


text:
Că: ‚Pământul, întru care întraţi să-l moşteniţi, easte pământ pângărit cu pângăriciunea celor de alt neam ai pământului, şi de necurăţiia lor l-au umplut pre el.<br/>


text:
Şi acum featele lor să nu le împreunaţi la lăcaş cu fiii voştri, şi featele voastre să nu le daţi la fiii lor.<br/>


text:
Şi nu căutaţi a vă uni cu ei în toată vreamea, ca să vă întăriţi şi să mâncaţi ceale bune ale pământului, şi veţi face moştenire fiilor voştri până în veac’».<br/>


text:
Şi ceale ce să întâmplă, toate să fac noao pentru lucrurile noastre ceale reale şi pentru păcatele noastre ceale mari; pentru că Tu, Doamne, ne-ai uşurat păcatele noastre,<br/>


text:
Şi ne-ai dat noao rădăcină ca aceasta; iarăşi ne-am întors a călca leagea Ta, ca să ne amestecăm întru necurăţiia neamurilor pământului.<br/>


text:
Au nu Te-ai măniiat spre noi, ca să ne pierzi pre noi, cât să nu rămâie rădăcină şi sămânţă şi numele nostru?<br/>


text:
Iată, acum sântem înaintea Ta, întru fărădelegile noastre, pentru că nu mai easte a sta înaintea Ta pentru aceastea”.<br/>


text:
Şi când să ruga Esdra, să mărturisea plângând căzut la pământ înaintea besearicii, s-au adunat la el din Ierusalim mulţime multă foarte, bărbaţi şi muieri şi tineri, pentru că mare plângere era întru mulţime.<br/>


text:
Şi strigând Iehoniia, al lui Ieil, din fiii lui Israil, au zis: Esdro, noi am păcătuit Domnului Dumnezeu, căci am lăcuit împreună cu muieri de alt neam, din neamurile pământului.<br/>


text:
Şi acum, easte deasupra a tot Israilul; întru aceasta, facă-să noao jurământ cătră Domnul, să scoatem toate muierile noastre ceale de alt neam, împreună cu fiii lor,<br/>


text:
Şi sculându-să Esdra, au jurat pre căpeteniile neamului preoţilor şi ai leviţilor, a tot Israilul, ca să facă aceastea; şi au jurat.<br/>


text:
Şi mâind acolo, pâine nu au gustat, nici au beut apă, plângând, fărădelegile ceale mari ale mulţimei.<br/>


text:
Şi s-au făcut strigare în toată Iudeea şi în Ierusalim, la toţi cei din robie, ca să se adune în Ierusalim.<br/>


text:
Şi câţi nu s-ar întâmpla în doao sau trei zile, după judecata bătrânilor, carii mai sus şed, să vor omorî dobitoacele lor şi el să va înstrăina de la mulţimea robiei.<br/>


text:
Şi s-au adunat toţi cei din neamul lui Iuda şi al lui Veniamin, în trei zile în Ierusalim, aceasta easte luna a noaoa, în doaozeci ale lunei.<br/>


text:
Şi sculându-să Esdra, au zis lor: „Voi aţi făcut fărdeleage şi aţi lăcuit împreună cu muieri de alt neam, ca să adaogeţi păcatele lui Israil.<br/>


text:
Ci mulţimea e multă şi vreame de iarnă şi nu putem să stăm descoperiţi şi lucrul nostru nu easte de o zi, nici de doao, pentru că mult am păcătuit întru aceastea.<br/>


text:
Şi să stea povăţuitorii, cei dinainte ai mulţimei şi toţi cei din lăcaşurile noastre, câţi au muieri de alt neam.<br/>


text:
Să vie să-şi ia vreame din tot locul, bătrânii şi judecătorii, până vor dezlega măniia Domnului de la noi, cea pentru porunca aceasta”.<br/>


text:
Ioanatas, al lui Azail, şi Iezechiia, al lui Teocan, au arătat după aceastea; şi Mosolamos şi Levi şi Savateu au îndemnat împreună cu ei;<br/>


text:
Şi au ales lui Esdra, preotul, bărbaţi, povăţuitori ai părinţilor lor, pre toţi pre nume, şi au şezut împreună, la luna cea noao a lunei a zeacea, a cerca lucrul.<br/>


text:
Şi s-au adus la săvârşit ceale pentru bărbaţii cei ce ţin la sine muieri de alt neam, până la luna a noaoa a lunii ceii dintâiu.<br/>


text:
Din fiii lui Iisus, al lui Iosedec, şi ai fraţilor lui Matilas, şi Eleazar şi Iorivos şi Ioadanos.<br/>


text:
Dintr-ai lui Israil, din fiii lui Foros: Iermas şi Edias şi Melhias şi Mailos şi Eliazar şi Asevias şi Vaaneas.<br/>


text:
Şi din fiii lui Adi: Naatos şi Moosias, Lacunos şi Naidos şi Matanias şi Sestil şi Valnuos şi Manasia.<br/>


text:
Şi din fiii lui Maani: Ieremie, Modis, Omairos, Ioil, Mavdan şi Pelias şi Anos, Caravasion şi Enasiv şi Mamnitanaim, Eleasi, Vanus, Eliali, Samis, Selemiia, Natania.<br/>


text:
Şi din fiii lui Etma: Mazitiia, Zavadeia, Ides, Iuil, Vaneas. Toţi aceştia au lăcuit împreună cu muieri de alt neam şi le-au slobozit pre eale împreună cu fiii.<br/>


text:
Şi au lăcuit preoţii şi leviţii şi cei din Israil în Ierusalim şi în ţară, la lună noao a lunei a şeaptea, şi fiii lui Israil, întru lăcaşurile lor.<br/>


text:
Şi s-au adunat toată mulţimea împreună deodată la lărgimea cea de cătră răsăritul porţii besearicii,<br/>


text:
Şi au zis lui Esdra, preotului şi cetitoriului, să aducă Leagea lui Moisi, carea s-au dat de Domnul Dumnezeu lui Israil.<br/>


text:
Şi au adus Esdra, arhiereul, leagea la toată mulţimea, de la om până la muiare şi la toţi preoţii, să auză leagea în lună noao a lunei a şeaptea.<br/>


text:
Şi au cetit la lărgimea porţii ceii dintâiu a besearicii, din zori până la amiiazăzi, înaintea bărbaţilor şi a muierilor, şi adaosără toată mulţimea la leage.<br/>


text:
Şi au stătut Esdra, preotul şi cetitoriul legii, pre scaonul judecăţii, cel de lemn, care s-au tocmit.<br/>


text:
Şi au stătut lângă el Matatias, Samus, Ananiia, Azariia, Uriia, Iezechiia, Valasam, de-a dreapta.<br/>


text:
Şi luând Esdra cartea legii înaintea mulţimei, pentru că şedea întâiu cu mărire înaintea tuturor,<br/>


text:
Şi dezlegând leagea, toţi în picioare au stătut şi bine au cuvântat Esdra pre Domnul Dumnezeul cel Înalt, pre Dumnezeu Savaot Atotţiitoriul.<br/>


text:
Iisus şi Anus şi Saraviia şi Adinos şi Iacov, Savatea, Aftea, Meaneas şi Caletas, Azaria şi Ioazavd şi Ananiia, Viatas, leviţii învăţa leagea Domnului, răspicând cetirea.<br/>


text:
Şi au zis Atparatis lui Esdra, arhiereului şi cetitoriului, şi leviţilor, celor ce cetea mulţimei cătră toţi:<br/>


text:
„Drept aceaea, mergând, mâncaţi grăsimi şi beaţi dulceţi şi trimiteţi trimiteri la cei ce nu au,<br/>


text:
Şi leviţii poruncea toate norodului, zicând: „Zioa aceasta sfântă easte Domnului, nu vă măhniţi”.<br/>


text:
Şi s-au dus toţi să mănânce şi să bea şi să se veselească şi să dea trimiteri celor ce nu au şi să se veselească foarte pentru că s-au răspicat cuvintele care s-au învăţat şi s-au adunat.<br/>


text:
Iubiţi dreptatea, cei ce judecaţi pământul; cunoaşteţi pre Domnul întru bunătate şi întru smereniia inimii, căutaţi-L pre El.<br/>


text:
Că cugetele ceale răzvlătite despart de la Dumnezeu, iară putearea <f>[1]</f> mustră pre cei fără de minte.<br/>


text:
Că în sufletul cel viclean nu va întra înţelepciunea, nici va lăcui în trupul cel supus păcatului.<br/>


text:
Că Duhul cel Sfânt al învăţăturii va fugi de vicleşug şi Să va depărta de la cugetele ceale fără de înţăleagere şi va mustra, venind strâmbătatea.<br/>


text:
Că duh iubitoriu de oameni easte înţelepciunea <f>[2]</f>, nu va mântui pre cel hulitoriu cu buzele sale, că rărunchilor lui martor e Dumnezeu şi a inimii lui socotitoriu adevărat, şi al limbii auzitoriu.<br/>


text:
Pentru aceasta, cel ce grăiaşte ceale nedreapte nu să poate ascunde, nici îl va treace pre el dreptatea cea doveditoare.<br/>


text:
Că în sfaturile celui necredincios cercare va fi, iară auzirea cuvintelor lui la Domnul va veni, ca să dovedească fărădelegile lui.<br/>


text:
Păziţi-vă, dară, de răpştire, care nimica nu foloseaşte, şi de clevetiri vă opriţi limba, că cuvântul cel întru ascuns în deşert nu va treace şi gura cea mincinoasă omoară sufletul.<br/>


text:
Nu poftiţi moartea întru năcazurile vieţii voastre, nici vă trageţi voao perire cu lucrul mâinilor voastre.<br/>


text:
Că toate le-au făcut ca să fie, şi de mântuire sânt făpturile lumii, şi nu easte întru eale leac de perire, nici iadului împărăţie pre pământ.<br/>


text:
Iară cei necredincioşi cu mâinile şi cu cuvintele o au chemat pre ea <f>[3]</f>, priiatină socotindu-o, s-au topit, şi legătură au făcut cu ea, că vreadnici sânt să-i fie parte ei.<br/>


text:
Că au zis întru sine, cugetând nedrept: „ Puţină easte şi cu necaz viiaţa noastră, şi nu easte leac în moartea omului şi nu s-au cunoscut cel ce s-au întors de la iad.<br/>


text:
Că din nimica ne-am făcut şi după aceasta vom fi ca cum n-am fi fost, că fum easte răsuflarea în nasurile noastre şi cuvântul scânteae, carea mişcă inima noastră,<br/>


text:
Şi numele nostru se va uita cu vreame şi nimenea nu-şi va aduce aminte de lucrurile noastre şi va treace viiaţa noastră ca urma norului şi să va râsipi ca negura când să goneaşte de razele soarelui şi să îngreoiază de fierbinţala lui.<br/>


text:
Că umbră trecătoare easte viiaţa noastră şi nu easte întoarcere sfârşitului nostru, că s-au pecetluit şi nimene nu să va întoarce.<br/>


text:
Veniţi, dară, şi să ne desfătăm cu bunătăţile ceale de acum şi să ne slujim cu făptura, ca cu tinereaţele degrab.<br/>


text:
Nimenea dintru noi să nu fie neîmpărtăşit desmierdării noastre, pretutindinea să lăsăm seamne de veselie, că aceasta e partea noastră şi soartea aceasta.<br/>


text:
Să asuprim pre săracul cel drept şi să nu ne fie milă de văduvă, nici de cărunteaţele bătrânului, ceale de mulţi ani, să ne ruşinăm.<br/>


text:
Deci, cu vicleşug să vânăm pre cel drept, că de nici un bine nu ne easte noao şi să împrotiveaşte lucrurilor noastre şi ne împută noao păcatele legii şi dovedeaşte păcatele învăţăturii noastre.<br/>


text:
Greu ne easte noao şi a-l vedea, că viiaţa lui nu easte ca a celoralalţi şi schimbate sânt cărările lui.<br/>


text:
Necuraţi sântem socotiţi înaintea lui şi să fereaşte de căile noastre, ca de nişte necurăţii, fericeaşte ceale mai de pre urmă ale drepţilor şi să laudă că are tată pre Dumnezeu.<br/>


text:
Că de easte dreptul fiiul lui Dumnezeu, îl va apăra pre el şi-l va scoate din mâna celor ce-i stau împrotivă.<br/>


text:
Cu ocară şi cu muncă să-l cercăm pre el, ca să cunoaştem blândeaţele lui, şi să ispitim răbdarea răului lui.<br/>


text:
Şi n-au cunoscut tainele lui Dumnezeu, nici au nădăjduit plata dreptăţii, nici au ales cinstea sufletelor celor curate.<br/>


text:
Iară prin pizma diiavolului moartea au întrat în lume, şi-l ispitesc pre el cei ce sânt din partea lui.<br/>


text:
Şi puţin fiind pedepsiţi, cu mari faceri de bine să vor dărui, că Dumnezeu i-au ispitit pre dânşii şi i-au aflat Luişi vreadnici.<br/>


text:
Cei ce nădăjduiesc spre Dânsul vor înţăleage adevărul şi credincioşii în dragoste vor petreace cu Dânsul, că dar şi milă e întru cuvioşii Lui, şi cercetare întru aleşii Lui.<br/>


text:
Iară cei necredincioşi, precum au socotit, să vor pedepsi, cei ce au părăsit pre cel drept şi de la Domnul s-au depărtat.<br/>


text:
Că cel ce defaimă înţelepciunea şi învăţătura ticălos easte, şi deşeartă e nădeajdea lor, şi ostenealele fără de folos, şi netreabnice lucrurile lor.<br/>


text:
Blăstămată e naşterea lor, că fericită e cea stearpă, carea nu s-au pângărit, carea n-au cunoscut pat cu păcat, avea-va roadă la cercetarea sufletelor.<br/>


text:
Şi famenul, carele n-au făcut cu mâinile sale fărădeleage, nici au gândit împrotiva Domnului reale, că să va da lui darul credinţei cel ales şi soarte în besearica Domnului, poftită.<br/>


text:
Şi fiii preacurvarilor nu vor fi desăvârşit, şi din patul cel fără de leage sămânţa să va stânge.<br/>


text:
Că de vor şi avea viiaţă lungă, întru nimica să vor socoti şi necinstite vor fi bătrâneaţele lor ceale mai de pre urmă.<br/>


text:
Mai bine easte a nu avea prunci şi a avea bunătate, că nemurire e întru pomenirea ei, că şi la Dumnezeu să cunoaşte bunătatea, şi la oameni.<br/>


text:
Şi când easte de faţă, o urmează, şi deacă să duce, o doresc, şi în veac cununată petreace, biruind nevoinţa celor nepângărite biruinţe.<br/>


text:
Iară mulţimea pruncilor necredincioşilor nu să va folosi, şi din odraslele pruncilor nu să va înrădăcina adânc, nici va fi temeiu întărit.<br/>


text:
Că de va şi odrăsli câtăva vreame în stâlpări, cu sminteală fiind, să vor clăti de vânt şi de putearea vânturilor să vor dezrădăcina.<br/>


text:
Împregiur să vor frânge ramurile, nefiind desăvârşit, şi rodul lor nefiind copt, şi nu bun la mâncare şi de nici un folos.<br/>


text:
Că fiii cei ce să nasc din paturile ceale fără de leage mărturii sânt răutăţii asupra părinţilor, întră cercetarea lor.<br/>


text:
Că bătrâneaţele sânt cinstite, nu ceale de mulţi ani, nici ceale ce să numără cu numărul anilor.<br/>


text:
Că râvna răutăţii întunecă ceale bune şi neînfrânarea poftei schimbă gândul cel fără de răutate.<br/>


text:
Că plăcut era Domnului sufletul lui. Pentru aceasta, s-au grăbit a-l scoate din mijlocul răutăţii.<br/>


text:
Iară noroadele, văzind, n-au cunoscut. Nici au pus în gând una ca aceasta, că dar şi milă easte întru cuvioşii Lui şi cercetare întru aleşii Lui.<br/>


text:
Iară dreptul, murind, va osândi pre necredincioşii cei vii, şi tinereaţele, ceale curând săvârşite, pre bătrâneaţele nedreptului, ceale de mulţi ani.<br/>


text:
Că vor vedea sfârşitul înţăleptului, şi nu vor cunoaşte ce au sfătuit pentru dânsul şi spre ce l-au întemeiat pre el Domnul.<br/>


text:
Vedea-vor, şi vor defăima, iară Domnul va batjocori pre ei; şi după aceasta, vor cădea cu necinste şi cu ocară întru cei morţi, în veac.<br/>


text:
Că va rumpe în doao pre ei fără de glas, şi-i va arunca cu faţa în jos, şi va clăti pre dânşii din temelie, şi până la cel de pre urmă să vor pustii întru dureare, şi pomenirea lor va peri.<br/>


text:
Că vor veni întru cugetul greşealelor sale, spăimântaţi, şi-i vor mustra pre dânşii, de faţă, fărădelegile lor.<br/>


text:
Atuncea va sta cu multă îndrăzneală dreptul înaintea feaţii celor ce l-au năcăjit pre dânsul şi a celor ce n-au băgat în samă ostenealele lui.<br/>


text:
Şi văzindu-l pre el, să vor turbura cu cumplită frică şi să vor minuna de minunată mântuirea lui.<br/>


text:
Şi vor zice, întru sine căindu-să, şi pentru îngustarea duhului vor suspina <f>[1]</f>: „Acesta easte pre carele noi l-am avut oarecândva de râs şi pildă de ocară.<br/>


text:
Rătăcit-am, dară, de la calea adevărului, şi lumina dreptăţii nu ne-au strălucit noao, şi soarele nu ne-au răsărit noao.<br/>


text:
Umplutu-ne-am de cărările fărădelegii şi ale pierzării şi am umblat pre cărări neumblate, iară calea Domnului nu o am cunoscut.<br/>


text:
Ca corabiia carea treace prin valurile apei, a căriia treaceri nu să află urma, nici calea umblării ei în valuri.<br/>


text:
Ci cu aripile bătând vânt uşor şi despicându-l cu sila pornirii, mişcând aripile, să preumblă, şi, după aceasta, nu să află semn umblării într-însul,<br/>


text:
Sau ca săgeata ce săgeată la locul semnat, aerul împărţindu-să, îndată iară să împreună, cât nu să ştie pre unde au trecut.<br/>


text:
Aşea şi noi, după ce ne naştem, ne sfârşim, şi nici un semn de faptă bună nu avem a arăta, ci întru răutatea noastră ne sfârşim”.<br/>


text:
Că nădeajdea celui necredincios easte ca pravul ce-l spulberă vântul şi ca bruma carea să goneaşte de vifor şi ca fumul care să împrăştie de vânt şi ca pomenirea unui oaspet, ce treace într-o zi.<br/>


text:
Iară drepţii în veac vor fi vii şi întru Domnul plata lor, şi purtarea de grijă pentru dânşii la Cel Preaînalt.<br/>


text:
Pentru aceasta vor lua împărăţiia podoabei şi stema frumseaţii din mâna Domnului, că cu dreapta Sa va acoperi pre ei şi cu braţul Său îi va scuti pre ei.<br/>


text:
Lua-va pavăză nebiruită sfinţeniia şi va ascuţi cumplită mânie, ca o sabie, şi va da războiu împreună cu El lumea asupra celor fără de minte.<br/>


text:
Mearge-vor drept nemeritoare săgeţile fulgerilor şi, ca dintr-un arc bine încordat al norilor, la ţintă vor lovi.<br/>


text:
Sta-va împrotiva lor duhul puterii şi ca un vifor va vântura pre ei; şi va pustii tot pământul fărădeleagea, şi răutatea va răsturna scaonele putearnicilor.<br/>


text:
Că de la Domnul s-au dat voao stăpânirea şi putearea de la Cel Preaînalt, Carele va cerceta faptele voastre şi sfaturile va cerca.<br/>


text:
Că, ispravnici fiind împărăţiei Lui, nu aţi judecat drept, nici aţi păzit leagea şi nici aţi umblat după sfatul lui Dumnezeu.<br/>


text:
Că Stăpânul tuturor nu Să va ruşina de faţă, nici Să va sfii de mărire, că şi pre cel mic şi pre cel mare El l-au făcut, şi de toţi aseamenea Lui easte pronie.<br/>


text:
Pentru că cei ce au păzit cu cuviinţă ceale cuvioase cuvioşi vor fi, şi cei ce vor învăţa aceastea vor afla răspuns.<br/>


text:
Luminată şi neveştezită easte înţălepciunea şi lezne să veade de cei ce o iubesc, şi să află de cei ce o caută.<br/>


text:
Că a cugeta de dânsa săvârşirea gândului easte, şi cel ce va priveghiia pentru ea curând va fi fără de grijă.<br/>


text:
Că ea umblă împregiur, căutând pre cei vreadnici de ea, şi în căi să arată lor cu bun har, şi întru tot cugetul îi întâmpină pre ei.<br/>


text:
Iară păzirea legilor easte temeiul nevinovăţiei, şi nevinovăţiia face a fi aproape de Dumnezeu.<br/>


text:
Deci, dară, de vă bucuraţi de scaone şi de schiptruri, împăraţii noroadelor, cinstiţi înţălepciunea, ca în veac să împărăţiţi.<br/>


text:
Iară mulţimea înţălepţilor mântuire easte lumii, şi împăratul înţălept easte bună întemeiare norodului.<br/>


text:
Şi în pântecele maicii meale m-am închipuit, în vreame de zeace luni închegatu-m-am, în sânge din sămânţă bărbătească şi cu somn de dulceaţă împreunându-să.<br/>


text:
Şi după ce m-am născut, am tras aerul cel de obşte şi aseamenea pătimaş am căzut pre acest pământ.<br/>


text:
Glasul cel dintâiu, ca şi tuturor celoralalţi, mi-au fost plânsul, în scutece am fost hrănit şi cu griji.<br/>


text:
Pentru aceaea, m-am rugat şi minte mi s-au dat mie, chemat-am şi au venit întru mine duhul înţălepciunii.<br/>


text:
Nici piiatra scumpă nu o am asămănat cu ea; că tot aurul asămănat cu ea puţinel năsip easte, şi argintul înaintea ei ca tina să va socoti.<br/>


text:
Mai mult decât sânătatea şi frumseaţa o am iubit pre ea şi o am ales pre ea să o am în loc de lumină, că nestinsă e lumina ei.<br/>


text:
Şi m-am veselit de toate, că înţălepciunea le povăţuiaşte pre eale, şi nu ştiiam că ea easte născătoarea acestora.<br/>


text:
Că easte comoară nesfârşită oamenilor, cu carea cei ce să folosesc să fac priiatini lui Dumnezeu, pentru darurile învăţăturii.<br/>


text:
Mie mi-au dat Dumnezeu să grăiesc după gândul mieu şi să cuget cum să cade de ceale ce să dau, că El easte povăţuitoriul înţălepciunei şi îndreptătoriul înţălepţilor,<br/>


text:
Că în mâna Lui sântem şi noi, şi cuvintele noastre, şi toată înţălepciunea şi ştiinţa lucrurilor.<br/>


text:
Că El mi-au dat mie cunoştinţă adevărată de ceale ce sânt, ca să ştiu tocmirea lumii şi lucrarea stihiilor,<br/>


text:
Începutul şi sfârşitul şi mijlocul vremilor, schimbările timpurilor şi mutările vremilor, cursurile anilor şi rânduiala stealelor,<br/>


text:
Firile dobitoacelor şi măniile fierilor, putearea vânturilor şi gândurile oamenilor, osibirile odraslelor şi vârtutea rădăcinilor.<br/>


text:
Şi toate ceale ascunse şi ceale arătate le-am cunoscut, că m-au învăţat înţălepciunea meşter a tuturor.<br/>


text:
Că easte într-însa duh de înţăleagere, sfânt, curat, de multe fealiuri, supţire, mişcătoriu, strălucit, nespurcat, luminat, fără de patimă, iubitoriu de bine, ascuţit, neoprit, de bine făcătoriu,<br/>


text:
Iubitoriu de oameni, adevărat, stătornic, fără de frică, atotputearnic, atotvăzătoriu, şi carele răzbate prin toate duhurile ceale înţălegătoare, curate şi foarte supţiri.<br/>


text:
Că, decât toată mişcarea, mai mişcătoare easte înţălepciunea, şi pătrunde şi încape prin toate pentru curăţiia.<br/>


text:
Că easte aburul puterii lui Dumnezeu şi curgere limpede a mărirei Celui Atotputearnic, pentru aceaea nimica nu o întină pre ea.<br/>


text:
Pentru că easte strălucirea luminii ceii veacinice şi oglindă curată a lucrării lui Dumnezeu şi chipul bunătăţii Lui.<br/>


text:
Şi, fiindcă easte una, toate le poate, şi întru sine rămâind, toate le înnoiaşte, şi, prin neamuri, în sufletele ceale cuvioase să mută, priiatini lui Dumnezeu şi proroci tocmeaşte.<br/>


text:
Că mai frumoasă easte ea decât soarele şi decât toată tocmirea stealelor; asămănată cu lumina mai de frunte să află ea.<br/>


text:
Aceasta o am iubit şi o am căutat din tinereaţele meale, şi am cercat să mi-o aduc mie mireasă, şi m-am făcut iubitoriu frumseaţelor ei.<br/>


text:
Neamul său cel bun îl măreaşte, petreacerea carea o are împreună cu Dumnezeu, şi Stăpânul tuturor o au iubit pre ea.<br/>


text:
Şi de easte bogăţiia câştigare poftită în viiaţă, ce easte mai bogat decât înţelepciunea, carea toate le lucrează?<br/>


text:
Şi de iubeaşte cineva dreptatea, ostenealele ei sânt faptele bune, că învaţă trezirea şi înţelepciunea, dreptatea şi bărbăţiia, decât care nimică nu easte mai de folos în viiaţa oamenilor.<br/>


text:
Şi de pofteaşte cineva a şti multe, ştie ceale din început <f>[1]</f> şi ceale viitoare le sămuiaşte. Ştie întorsurile cuvintelor şi dezlegările întrebărilor celor întunecate, seamne şi minuni mai înainte cunoaşte, şi întâmplările vremilor şi ale anilor.<br/>


text:
Judecat-am, drept aceaea, să o aduc pre aceasta să vieţuiască cu mine, că ştiu că-mi va sfătui ceale bune, şi-mi va fi mângăiare în griji şi în năcazuri.<br/>


text:
Când voiu tăcea, vor aştepta, şi când voiu grăi, vor lua aminte. Şi de voiu grăi eu mai mult, îşi vor pune mâna la gura sa.<br/>


text:
Teame-să-vor de mine, auzind tiranii cei groaznici, la mulţime mă voiu vedea bun şi la războiu viteaz. Întrând în casa mea, mă voiu odihni cu ea,<br/>


text:
Aceastea socotind întru mine şi grijind cu inima mea că easte nemurire întru cunoaşterea înţălepciunii,<br/>


text:
Şi întru prieteşugul ei desfătare bună, şi întru ostenealele mâinilor ei avuţie nesfârşită, şi întru petreacerea vorbii cu ea, înţălepciune, şi cinste împreunarea cuvintelor ei, încungiurat-am, căutând, ca să o iau pre ea la mine.<br/>


text:
Şi am cunoscut eu că nu voiu fi într-alt chip înfrânat, de nu-mi va da Dumnezeu, şi aceasta era a înţălepciunei, a şti al cui e darul, şi m-am rugat Domnului şi m-am umilit înaintea Lui, şi am zis din toată inima mea:<br/>


text:
Că sluga Ta sânt eu şi fiiul slujnicii Tale, om slab şi cu viiaţă scurtă, şi mai mic a înţăleage judecata şi legile.<br/>


text:
Că de va şi fi cineva desăvârşit întru fiii oamenilor, de-i va lipsi înţălepciunea cea de la Tine, întru nimica să va socoti.<br/>


text:
Zis-ai să zidesc besearică în muntele cel sfânt al Tău şi în cetatea lăcuinţii Tale, jertvenic, asemănarea cortului celui sfânt, carele mai înainte l-ai gătit dintru început.<br/>


text:
Şi cu Tine easte înţelepciunea, carea ştie faptele Tale şi carea era de faţă când ai făcut lumea, şi carea ştie ce easte plăcut înaintea ochilor Tăi, şi ce e drept întru poruncile Tale; trimite-o pre ea din sfintele ceriuri şi de la scaonul mărirei Tale;<br/>


text:
Că aceaea toate le ştie şi le înţăleage şi mă va povăţui întru lucrurile meale înţelepţeaşte, şi mă va păzi întru mărirea sa.<br/>


text:
Şi vor fi priimite lucrurile meale şi voiu judeca pre norodul Tău cu dreptate şi voiu fi vreadnic de scaonul tătâne-mieu.<br/>


text:
Că trupul cel putrezitoriu îngreoiază sufletul, şi lăcuinţa cea pământească apasă pre mintea cea cu multă grije.<br/>


text:
Şi abiia chipzuim ceale de pre pământ, şi ceale ce ne sânt în mâini cu osteneală aflăm, iară ceale din ceriuri cine le-au cercat?<br/>


text:
Şi sfatul Tău, cine-l va cunoaşte, de nu vei da Tu înţălepciune, şi de nu vei trimite pre Duhul Tău cel Sfânt dintru ceale înalte?<br/>


text:
Şi, depărtându-să de la ea cel nedrept, cu urgiia sa şi cu măniia cea ucigătoare de frate, au perit.<br/>


text:
Pentru carele, când au înecat apa pământul, iarăşi au mântuit înţălepciunea, prin lemn prost, pre cel drept ocârmuind.<br/>


text:
Aceasta şi, întru unirea răutăţii neamurilor celor împreunate, au cunoscut <f>[1]</f> pre cel drept şi l-au păzit pre el fără de prihană lui Dumnezeu, şi, cu mila cea mare a fiiului, tare l-au păzit.<br/>


text:
Aceasta pre cel drept, carele au fugit când au perit cei necredincioşi, l-au mântuit de focul care s-au pogorât preste ceale cinci cetăţi,<br/>


text:
A cării răutăţi mărturie easte încă pământul cel pustiiu, care fumă, şi pomii lui roduri fără de folos odrâslesc, şi stâlpul cel de sare, carele easte mormântul sufletului celui necredincios.<br/>


text:
Că, nebăgând samă de înţălepciune, nu numai s-au păgubit a cunoaşte ceale bune, ci şi pomenirea nebuniei sale au lăsat în viiaţa aceasta, ca nici cu lucrurile care au păcătuit să nu să poată ascunde.<br/>


text:
Aceasta pre dreptul cel ce fugea de mâniia fratelui său l-au povăţuit pre căi dreapte şi i-au arătat împărăţiia lui Dumnezeu şi i-au dat cunoştinţa celor sfinte şi l-au sporit pre el întru năcazuri şi au plinit <f>[2]</f> ostenealele lui.<br/>


text:
Păzitu-l-au pre el de vrăjmaşi şi de cei ce-l pândea l-au apărat, şi biruinţă tare i-au dat lui, ca să cunoască că decât toate easte mai tare buna-credinţă.<br/>


text:
Pogorâtu-s-au cu el în groapă şi în legături nu l-au lăsat pre el, până i-au dat schiptrul împărăţiei şi puteare preste cei ce-l tirănea pre el, şi mincinoşi au arătat pre cei ce au grăit rău de el, şi i-au dat lui mărire veacinică.<br/>


text:
Aceasta pre norodul cel cuvios şi sămânţa cea nevinovată au izbăvit de la neamul celor ce-i năcăjiia.<br/>


text:
Întrat-au în sufletul robului Domnului şi au stătut împrotiva împăraţilor celor groaznici, cu minuni şi cu seamne.<br/>


text:
Dat-au celor cuvioşi plata ostenealelor lor, povăţuitu-i-au pre ei în cale minunată, şi le-au fost lor zioa acoperemânt şi noaptea lumină de steale.<br/>


text:
Pentru aceaea, drepţii au jefuit pre cei necredincioşi, şi au lăudat, Doamne, numele Tău cel sfânt şi mâna Ta cea apărătoare. Toţi împreună cu o inimă o au lăudat,<br/>


text:
Însătoşeat-au şi Te-au chemat pre Tine, şi s-au dat lor apă din piiatră colţurată şi stâmpărare seatii din piiatră vârtoasă.<br/>


text:
Că în locul izvorului, celui de pururea al râului celui curgătoriu, carele s-au fost turburat cu sânge,<br/>


text:
Spre dovedirea poruncii, ceii omorâtoare de prunci, le-ai dat lor apă de-ajuns, nenădăjduind ei.<br/>


text:
Căci, când s-au ispitit, măcar că cu milă să certa, au cunoscut că cu mâniia au fost judecaţi cei necredincioşi şi s-au pedepsit.<br/>


text:
Că pre aceştia, ca un părinte dojenindu-i, i-ai cercat, iară pre aceia, ca un împărat năsâlnic osindindu-i, i-ai ispitit.<br/>


text:
Că, pre Carele, mai înainte de ocară şi lăpădat şi batjocură L-au avut, mai pre urmă s-au minunat de El, când însăta ei, nu ca drepţii.<br/>


text:
Şi pentru gândurile ceale neînţălegătoare ale strâmbătăţii lor, întru care rătăcind cinstea jivini ceale necuvântătoare şi jiganii de nimică, trimis-ai asupra lor mulţime de fieri necuvântătoare, ca să facă izbândă,<br/>


text:
Nu era cu anevoie mânii Tale ceii atotputearnică, carea au zidit lumea din nimic, a trimite asupra lor mulţime de urşi şi lei îndrăzneţi,<br/>


text:
Sau fieri de curând născute, necunoscute, pline de mânie, sau care slobod foc când suflă, sau care ca vântul suflă fum, sau care fulgeră din ochi scântei groaznice.<br/>


text:
A cărora nu numai vătămarea ar putea să-i sfărâme, ci şi vedearea, spăimântându-i, să-i piiarză.<br/>


text:
Şi fără de aceastea, cu o suflare putea să cază, gonindu-să ei de dreptate şi vânturându-să de vântul puterii Tale; ci toate cu măsură şi cu număr şi cu cumpănă le-ai rânduit.<br/>


text:
Că ca plecarea cumpenii easte toată lumea înaintea Ta şi ca picătura de roao cea de dimineaţa, ce să pogoară pre pământ.<br/>


text:
Şi miluieşti pre toţi, că toate le poţi, şi treci cu vedearea greşealele oamenilor, ca să se pocăiască.<br/>


text:
Pentru că iubeşti toate ceale ce sânt, şi de nimica din ceale ce ai făcut nu Te scârbeşti, că nimica nu ai făcut carea să urăşti.<br/>


text:
Pentru aceaea, pre cei ce cad câte puţintel îi cerci şi, aducându-le aminte cu ce păcătuiesc, îi înveţi ca să se înstrăineaze de răutate şi să crează întru Tine, Doamne.<br/>


text:
Şi pre omorâtorii de prunci, cei nemilostivi, şi pre cei ce mâncă ceale dinlăuntru ale trupurilor omeneşti şi sânge,<br/>


text:
Şi pre părinţii, ucigătorii sufletelor celor făr’ de ajutoriu, ai vrut a-i piiarde prin mâinile părinţilor noştri, din mijlocul dumnezeieştii Tale taine,<br/>


text:
Ca acest pământ, care decât toate easte mai cinstit înaintea Ta, lăcuitori vreadnici să priimească pre fiii lui Dumnezeu.<br/>


text:
Ci şi acestora ca unor oameni ai iertat şi ai trimis înainte alergători taberii Tale, viespi, ca pre ei, pre încet, să-i piiarză.<br/>


text:
Nu pentru că, doară, cu războiu n-ai fi putut supune pre cei necredincioşi drepţilor, sau cu fieri groaznice, sau cu cuvânt cumplit odată să-i pierzi,<br/>


text:
Ci, judecând pre încet, le dai loc de pocăinţă, nu neştiind că viclean e neamul lor şi firească răutatea lor şi înlăuntru răsădită; şi cum că nu să va muta gândul lor în veac,<br/>


text:
Pentru că din început au fost sămânţă blăstămată, nici pentru că Te temi de cineva, le dai iertare păcatelor lor.<br/>


text:
Că cine va zice Ţie: „Ce-ai făcut?” Sau cine va sta împrotiva judecăţii Tale, sau cine va băga vină Ţie de neamurile ceale perite, care le-ai făcut Tu? Sau cine va veni izbânditoriu asupra Ta pentru oamenii cei nedrepţi?<br/>


text:
Că nu easte Dumnezeu afară de Tine, carele să aibă grijă de toate, ca să arăţi că nu cu nedreptul ai judecat,<br/>


text:
Ci drept fiind Tu, cu dreptate toate le ocârmuieşti, că străin lucru socoteşti puterii Tale să osândeşti pre cel ce nu trebuie a să pedepsi.<br/>


text:
Că putearea Ta easte începutul dreptăţii şi, pentru că eşti stăpân a toate, aceasta faci ca să ierţi tuturor.<br/>


text:
Că puteare arăţi Tu, Cel ce nu Te încrezi, că după săvârşirea puterii Îţi arăţi tăriia, şi întru cei ce cunosc îndrăznirea aceasta o mustri.<br/>


text:
Iară Tu, Cel ce stăpâneşti preste puteare, cu blândeaţe judeci şi cu multă îngăduinţă ne ocârmuieşti pre noi, că la Tine easte putearea când vreai.<br/>


text:
Şi ai învăţat pre norodul Tău, prin lucruri ca aceastea, că să cade să fie drept şi iubitoriu de oameni, şi bună nădeajde ai făcut fiilor Tăi, că le dai să se pocăiască de păcate.<br/>


text:
Că, de vreame ce pre vrăjmaşii fiilor Tăi, cei ce era vinovaţi de moarte, cu atâta rugăciune şi umilinţă i-ai pedepsit, dându-le vreame şi loc, prin care să se mântuiască de răutate,<br/>


text:
Cu câtă luare aminte ai judecat pre fiii Tăi, cu a cărora părinţi jurământuri şi legături ai făcut, de făgăduinţe bune?<br/>


text:
Deci, când ne cerţi pre noi, pre vrăjmaşii noştri de zeace mii de ori îi baţi, ca să avem grije de bunătatea Ta, judecând; iară noi, când ne judecăm, aşteptăm milă.<br/>


text:
Pentru aceaea, şi pre cei ce au trăit întru nebuniia vieţii, cu strâmbătate printr-ale lor urâciuni i-ai chinuit.<br/>


text:
Că pre căile rătăcirii departe au rătăcit, dumnezei socotind a fi ceale ce şi întră dobitoacele vrăjmaşilor sânt necinstite, înşelându-să ca pruncii cei fără de înţălepciune.<br/>


text:
Iară cei ce prin necazuri şi prin certări nu s-au îndreptat dreapta lui Dumnezeu judecată vor simţi.<br/>


text:
Că de ceale ce ei, când păţiia reale, să scârbea de ceale ce le socotea a fi dumnezei, când au văzut că cu acealea să ceartă, au cunoscut pre Dumnezeu cel adevărat, pre Carele odinioară au fost tăgăduit că L-au cunoscut; pentru aceaea, osânda cea mai de pre urmă au venit asupra lor.<br/>


text:
Că deşerţi sânt toţi oamenii din fire, carii nu cunosc pre Dumnezeu, de vreame ce din bunătăţile ceale ce să văd n-au putut să cunoască pre Cel ce easte, nici luând aminte la lucruri au cunoscut pre meşter.<br/>


text:
Ci, sau focul, sau vântul, sau aerul cel pripealnic, sau cursul stealelor, sau apa cea putearnică, sau luminătorii ceriului au socotit că sânt dumnezei, ocârmuitori lumii,<br/>


text:
Care lucruri, pentru că să desfăta cu frumseaţa lor, le socotea că sânt dumnezei; cunoască cu cât decât aceastea easte mai bun Stăpânul; că El, Cel ce Însuşi easte Începătoriul frumseaţii, le-au făcut pre acealea.<br/>


text:
Iară de să minunează de puteare şi de lucrare, să înţăleagă dintru aceastea cu cât easte mai putearnic Cel ce le-au făcut pre eale.<br/>


text:
Însă şi frumseaţa făpturilor în lucrurile aceastea puţin ponoslu easte, că doară ei rătăcesc, căutând pre Dumnezeu şi vrând să-L afle.<br/>


text:
Că întru lucrurile Lui petrecând, cearcă şi să încredinţază cu vedearea că lucrurile ceale ce să văd sânt bune.<br/>


text:
Că de au putut atâta cunoaşte, ca să poată socoti veacul, cum nu au aflat mai curând pre Domnul acestora?<br/>


text:
Iară ticăloşi sânt şi întră cei morţi nădeajdea acelora carii numesc dumnezei lucrurile mâinilor omeneşti, aurul şi argintul cu meşteşug lucrat şi închipuiri de vite sau piiatră de nici o treabă, lucru de mână veachie.<br/>


text:
Şi de au tăiat vreun meşter de lemn din pădure vreun lemn bun şi i-au ras cu meşteşug scoarţa, şi cu meşteşugul său, cum să cuvine, au făcut vas de treabă spre slujba vieţii,<br/>


text:
Şi ce au rămas dintru aceastea nefiind de nici o treabă, pentru că e lemn strâmb şi noduros, luându-l pre încet l-au cioplit şi cu ştiinţa meşteşugului l-au închipuit şi l-au făcut aseamenea cu chipul de om,<br/>


text:
Sau l-au făcut aseamenea vreunui dobitoc prost şi, ungându-l cu roşeală şi cu văpsală rumenindu-i faţa lui, şi toată întinăciunea lui văpsindu-o preste tot,<br/>


text:
Însă, ca să nu cază, mai înainte au socotit pentru el, fiindcă nu-şi poate ajuta, pentru că easte chip şi-i trebuiaşte ajutoriu.<br/>


text:
Iară pentru agonisealele şi nuntele sale şi pentru fiii săi să roagă şi nu să ruşinează a grăi cătră lucru neînsufleţit.<br/>


text:
Şi pentru sânătate chiiamă pre cel neputincios, şi pentru viiaţă roagă pre cel mort, şi pentru ajutoriu pre cel ce nu poate ajuta,<br/>


text:
Şi pentru călătorie pre cel ce nici a sta nu poate, şi pentru câştig şi pentru lucrul mâinilor şi pentru întâmplare, ajutoriu ceare de la cel neputincios cu mâinile.<br/>


text:
Iară altul, vrând să meargă pre apă şi să călătorească prin valuri cumplite, să roagă la lemn mai putred decât luntrea carea-l poartă pre el.<br/>


text:
A Ta, Părinte, purtare de grije ocârmuiaşte aceasta, că ai dat în mare cale şi în valuri cărare nerătăcită,<br/>


text:
Ci, ca să nu fie deşearte lucrurile înţălepciunii Tale, pentru aceaea şi la un lemn mic îşi încredinţază oamenii sufletele sale şi, trecând valul cu plută, s-au mântuit.<br/>


text:
Că şi la început, când au perit uriiaşii cei trufaşi, nădeajdea lumii pre plută scăpând, au lăsat veacului sămânţa neamului, cu a Ta mână fiind ocârmuită.<br/>


text:
Iară cel făcut de mână blăstămat easte el şi cel ce l-au făcut pre el, că acesta l-au lucrat, iară cel putred s-au numit dumnezeu.<br/>


text:
Pentru aceaea, şi întru idolii neamurilor va fi cercetare, că întru făptura lui Dumnezeu lucru de urâciune s-au făcut şi împiedecare sufletelor oamenilor şi cursă picioarelor celor fără de minte.<br/>


text:
Că prin deşearta mărire a oamenilor au întrat în lume, şi, pentru aceaea, scurt s-au socotit sfârşitul lor.<br/>


text:
Că cu amară jeale întristându-să tatăl pentru fiiul său, cel degrab răpit, i-au făcut chipul lui, pre carele atunci ca pre un om mort, iară acum ca pre un dumnezeu l-au cinstit şi au dat celor supuşi taine şi jertve.<br/>


text:
După aceaea, cu vreame întărindu-să acest păgânesc obiceaiu, ca o leage s-au păzit şi din poruncile tiranilor să da cinste celor cioplite.<br/>


text:
Şi pre cei ce de faţă nu putea să-i cinstească oamenii, pentru că lăcuia departe, chipul cel de departe tipărindu-l, au făcut arătat chipul împăratului, pre carele-l cinstea, ca, cu sârguinţa sa, pre cel ce nu era de faţă să-l cinstească, ca cum ar fi de faţă.<br/>


text:
Pentru că, vrând a plăcea domnitoriului, s-au silit cu meşteşugul, ca să facă asămănarea mai frumoasă.<br/>


text:
Iară mulţimea, înşelându-să pentru frumseaţa lucrului, pre cel ce mai înainte îl cinstea ca pre un om, acum, dumnezeu l-au socotit.<br/>


text:
Şi aceastea au fost înşelăciune vieţii omeneşti, că, fiind oamenii au în primejdie au slujind tirăniei, numele acela care altor lucruri nu să putea împărtăşi l-au pus pietrilor şi leamnelor.<br/>


text:
Apoi, nu au fost destul a rătăci întru cunoştinţa lui Dumnezeu, ci şi, în mare luptă a neştiinţii vieţuind, atâtea reale pace le numea.<br/>


text:
Că au pre fiii săi, omorând, îi jertvea, sau taine ascunse sau nebuneşti beţii din obiceaiuri străine făcea.<br/>


text:
Şi nici viiaţa, nici nuntele nu le mai păzesc curate, ci unul pre altul viclenind omoară sau, preacurvind, fac întristare.<br/>


text:
Toate amestecate sânt, sângele şi uciderea, furtişeagul şi vicleşugul, stricăciunea şi necredinţa, gâlceava şi jurământul strâmb şi turburarea celor bune.<br/>


text:
Neaducerea-aminte de facerea de bine, spurcăciunea sufletelor, schimbarea neamului, amestecarea nuntelor, preacurviia şi necurăţiia,<br/>


text:
Că închinăciunea idolilor, carii nici a să numi nu ar trebui, easte începutul a tot răul şi pricina şi sfârşitul.<br/>


text:
Că, când să veselesc, au nebunesc, au prorocesc minciuni, au trăiesc cu nedreptate, au curând joară strâmb.<br/>


text:
Că cei ce nădăjduiesc în idolii cei fără de suflet, când joară strâmb, nu să tem că li să va dovedi nedreptatea.<br/>


text:
Şi pentru amândoao după dreptate să vor pedepsi, şi pentru că rău au înţăles de Dumnezeu, închinându-să idolilor, şi pentru că cu nedreptate au jurat, cu vicleşug, nebăgând samă de cuviinţă.<br/>


text:
Pentru că nu putearea celor ce jură, ci judecata celor ce greşesc ceartă pururea călcarea nedrepţilor.<br/>


text:
Iară Tu, Dumnezeul nostru, eşti bun şi drept, îndelung răbdătoriu, şi cu milă ocârmuieşti toate.<br/>


text:
Că, de-am şi păcătuit, ai Tăi sântem noi cei ce cunoaştem putearea Ta, şi nu vom păcătui, ştiind că ai Tăi sântem socotiţi.<br/>


text:
Că a Te cunoaşte pre Tine dreptate desăvârşită easte, şi a şti putearea Ta, rădăcina nemurirei.<br/>


text:
Că nu ne-au înşelat pre noi socoteala meşteşugului celui rău a oamenilor, nici umbra zugrăviturilor, osteneala cea fără de roadă, chipul cel întinat cu multe fealiuri de văpseale,<br/>


text:
A cărora vedeare, la cei fără de minte, spre ocară vine şi pofteaşte chipul mortului, vedeare fără suflare.<br/>


text:
Iubitorii celor reale vreadnici sânt să aibă nădeajdea întru acealea, şi cei ce le fac şi cei ce le poftesc şi cei ce să închină lor.<br/>


text:
Că olariul, pământ moale călcând, cu osteneală face spre slujba noastră orice, şi din acelaşi pământ au făcut şi vase curate de slujbă, şi împrotivă, toate aseamenea; care vase de ce treabă să fie, judecă olariul.<br/>


text:
Şi cel rău, ostenitoriu, face dumnezeu deşert dintr-acelaşi lut, cel ce cu puţin mai înainte din pământ au fost făcut, şi după puţin să va întoarce iarăşi de unde s-au luat, când să va ceare să dea sufletul cu carele easte deatoriu.<br/>


text:
Ci are el grije, nu pentru că să osteneaşte sau că are viiaţă scurtă, ci să întreace cu meşterii cei de aur şi de argint şi urmează pre faurii cei de aramă şi-şi ţine cinste că face lucruri deşearte.<br/>


text:
Cenuşe e inima lui, şi decât pământul mai slabă nădeajdea lui, şi decât lutul mai necinstită e viiaţa lui.<br/>


text:
Că n-au cunoscut pre Cel ce l-au făcut pre el şi pre Cel ce i-au însuflat lui suflet lucrătoriu şi pre Cel ce i-au suflat duh de viiaţă.<br/>


text:
Ci au socotit că viiaţa noastră easte jucăreae şi traiul nostru târg de câştig, că să cade, zic, ori de unde, şi din rău a câştiga.<br/>


text:
Că acesta să ştie pre sine, că mai mult decât toţi păcătuiaşte cel ce din lucru de pământ face vase, care lezne să sparg şi săpate.<br/>


text:
Ci toţi aceştia sânt mai nebuni şi mai ticăloşi decât sufletul pruncului, vrăjmaşii norodului Tău, carii îl asupresc pre el.<br/>


text:
De vreame ce pre toţi idolii neamurilor i-au socotit dumnezei, carii nici cu ochii nu văd, nici cu nasul nu trag aer, nici cu urechile nu aud, nici cu deagetele mâinilor nu pipăie, nici cu picioarele nu umblă.<br/>


text:
Pentru că om i-au făcut pre ei, şi cel ce s-au împrumutat de duh i-au zidit pre ei, că nici un om nu poate să facă pre dumnezeu aseamenea şie,<br/>


text:
Ci, muritoriu fiind, mort face, cu mâini fără de leage, că mai bun easte el decât dumnezeii săi, că el easte viu, iară aceia nu.<br/>


text:
Şi dobitoacelor celor mai urâte să închină, că, alăturându-să cu nebuniia, decât cealealalte, sânt mai reale.<br/>


text:
Nici aşea frumoase sânt la vedeare întră dobitoace cât să le poftim, şi au fugit şi de lauda lui Dumnezeu şi de binecuvântarea Lui.<br/>


text:
Drept aceaea, pentru unele ca aceastea, după vrednicie s-au pedepsit şi prin mulţime de fieri s-au chinuit.<br/>


text:
Şi, în locul pedeapsii aceiia, bine ai făcut norodului Tău, căruia, când au poftit gustare noao, hrană le-ai gătit, prepeliţe.<br/>


text:
Ca aceaea poftind hrană, pentru ceale ce li s-au arătat şi li s-au trimis, şi de la pofta cea de lipsă să se întoarcă; iară aceştia, puţin lipsindu-să, hrană noao au gustat.<br/>


text:
Că să cădea celor ce făcea tirănie să le vie lipsă de care să nu poată scăpa; iară acestora numai să li să areate cum să chinuia vrăjmaşii lor.<br/>


text:
Că şi când au venit preste ei groaznica mânie a fierilor şi cu muşcarea şerpilor celor cumpliţi să strica,<br/>


text:
Ci nu până în sfârşit au rămas mâniia Ta, ci pentru ca să se înveaţe, în puţină vreame s-au turburat, având sămnul mântuirii, ca să-şi aducă aminte de porunca legii Tale.<br/>


text:
Că pre aceia i-au omorât muşcările lăcustelor şi ale muştelor, şi nu s-au aflat leac sufletului lor, că vreadnici era cu unele ca aceastea a să pedepsi.<br/>


text:
Iară pre fiii Tăi nici dinţii bălaorilor celor veninaţi nu i-au biruit, că mila Ta, venind, i-au vindecat pre ei.<br/>


text:
Că aducându-şi aminte de cuvintele Tale să împungea şi degrab să mântuia, ca nu căzind întru adâncă uitare să fie înstrăinaţi de facerea Ta de bine.<br/>


text:
Că nici iarbă, nici unsoare nu i-au vindecat pre ei, ci cuvântul Tău, Doamne, Cel ce toate le vindecă.<br/>


text:
Şi omul ucide cu răutatea sa, şi ieşind duhul nu să va întoarce, nici va aduce îndărăpt sufletul cel luat.<br/>


text:
Că păgânii carii s-au lepădat a Te şti pre Tine cu putearea braţului Tău au fost bătuţi cu ploi străine şi cu grindine şi de ploi gonindu-să neîncetat şi de foc amistuindu-să.<br/>


text:
Că ce e mai minunat, mai mult ardea focul în apă, carea toate le stânge, pentru că lumea easte apărătoare celor drepţi.<br/>


text:
Că aorea să îmblânzea para focului, ca să nu arză pre fierile ceale trimisă asupra celor necredincioşi, şi ei, văzind, să cunoască că cu judecata lui Dumnezeu să gonesc.<br/>


text:
Iară aorea şi în apă mai mult decât e putearea focului ardea, ca să strice roadele pământului celui nedrept.<br/>


text:
Că cu hrană îngerească ai hrănit pre norodul Tău şi pâine gata ai trimis lor din ceriu, fără de osteneală, carea avea toată dulceaţa, după toată plăcearea gustului.<br/>


text:
Că statul Tău au arătat cătră fii dulceaţa Ta şi, precum poftea cel ce o mânca, aşea să făcea precum fieştecine voia.<br/>


text:
Iară zăpada şi ghiiaţa răbda focul, şi nu să topiia, ca să cunoască că focul cel arzătoriu, carele strălucea în zăpadă şi în ploi, au amistuit rodurile vrăjmaşilor.<br/>


text:
Pentru că făptura slujind Ţie, Celui ce o ai făcut, să tinde spre pedeapsă asupra celor nedrepţi şi să slobozeaşte spre facerea de bine, pentru cei ce nădăjduiesc spre Tine.<br/>


text:
Pentru aceaea, şi atunci, spre toate mutându-să, darului Tău, celui a toate hrănitoriu, slujea, spre vrearea celor ce să ruga.<br/>


text:
Ca să înveaţe pre fiii Tăi, pre carii i-ai iubit, Doamne, că nu naşterile roadelor hrănesc pre om, ci cuvântul Tău ţine pre cei ce cred Ţie.<br/>


text:
Ca cunoscut să fie că, mai înainte de soare, trebuie a mâneca spre mulţămita Ta şi la răsăritul luminei a să ruga Ţie.<br/>


text:
Că nădeajdea celui nemulţămitoriu ca ghiiaţa de iarnă să va topi şi va cură ca apa cea de nici o treabă.<br/>


text:
Că socotind să asuprească pre neamul cel sfânt, cei fără de leage, legaţii întunearecului şi legaţii nopţii ceii lungi, închizindu-să cu acoperemânturi, pribeagi de la purtarea de grije cea veacinică au zăcut.<br/>


text:
Căci, când gândea că să vor pitula prin păcatele ceale ascunse, acoperiţi cu întunecat norul uitării s-a râsipit, spăimântaţi cu groază şi cu năluciri turburaţi.<br/>


text:
Că nici peştera, ceaea ce îi ţinea pre ei, i-au păzit fără de frică, ci sunete, turburându-i pre ei, răsuna primpregiur şi năluciri posomorâte să arăta feaţelor celor supărate.<br/>


text:
Şi nici o puteare de foc putea să lumineaze, nici flacărele ceale strălucite a stealelor suferea a lumina acea întunecată noapte.<br/>


text:
Ci să vedea la ei numai foc grabnic, plin de frică, şi spăriindu-să de acea vedeare, ce nu să vedea, ceale ce să vedea le socotea a fi mai reale.<br/>


text:
Şi batjocurile meşteşugului vrăjitoresc zăcea, şi sumeţiia, cea de mare înţălepciune, le era lor mustrarea cu batjocură.<br/>


text:
Că cei ce făgăduia că vor goni frica şi turburările de la sufletul înspăimântat, aceştia era cuprinşi de frică plină de râs <f>[1]</f>.<br/>


text:
Că şi când nici un lucru turburătoriu nu-i înfricoşea pre ei, de treacerea fierilor şi de şuierarea şerpilor îngrozindu-să, perea tremurând şi să lăpăda a vedea aerul, de carele necăiri nu putea scăpa.<br/>


text:
Şi când înlăuntru e mai mică aşteptarea, mai mare socoteaşte neştiinţa pricinii, ceiia ce dă munca.<br/>


text:
Iară aceia carii, în noaptea cea cu adevărat neputincioasă, care şi din fundurile neputinciosului iad au venit, tot acelaşi somn dormind,<br/>


text:
De o parte cu groaza nălucirilor să gonea, şi de altă parte cu lipsirea sufletului slăbea, că fără de veaste şi când nu aştepta le-au venit lor frică.<br/>


text:
Că ori plugariu de era neştine, ori păstoriu, ori lucrătoriu de la pustie, fiind apucat, răbda această nevoie de carea nu să putea feri.<br/>


text:
Ori vânt şuierând, au glasul pasărilor, cel cu bun viers de pre ramurile ceale dease, sau repeziş de apă mergând cu silă, sau lovitură cumplită de pietri surpate, alergarea cea nevăzută a dobitoacelor celor ce saltă, au glasul cumplitelor hiiară, celor ce răcnesc, i-au făcut de au leşinat, au răsunarea munţilor, carea să frânge întru sine, îi făcea să se sfârşească de frică.<br/>


text:
Şi numai la aceaea s-au întins noapte grea, carea era chipul întunearecului, celui ce va să-i priimească pre ei, şi ei şieşi îşi era mai grei decât întunearecul.<br/>


text:
Şi, pentru că nu pătimea şi ei acealea, îi fericea pre ei şi mulţămea pentru că nu-şi izbândesc pentru asuprealele ceale mai dinainte şi să ruga să-i iarte de realele ce le-au fost făcut.<br/>


text:
Pentru care le-ai dat lor stâlp de foc arzătoriu, carele să-i povăţuiască întru acea călătorie neştiută, şi soare fără de stricăciune ai dat aceştii călătorii iubitoare de cinste.<br/>


text:
Că vreadnici era aceia a să lipsi de lumină şi a să păzi întru întunearec, cei ce au păzit pre fiii Tăi închişi, prin carii trebuia să se dea veacului nestricata lumină a legii.<br/>


text:
Şi, când s-au sfătuit ei să omoară pruncii celor cuvioşi, un fiiu s-au pus afară şi s-au mântuit; spre mustrarea lor le-ai luat lor mulţimea fiilor, şi pre toţi odată i-ai pierdut în apă tare.<br/>


text:
Noaptea aceaea mai înainte au fost cunoscută părinţilor noştri, ca cu adevărat să ştie la ce jurământuri au crezut, şi, nădăjduind întru acealea, să se veselească.<br/>


text:
Că întru ascuns jertvea cuvioşii fiii celor buni şi leagea dumnezeirii întru un gând o au pus, aseamenea acestora, şi bunătăţilor şi primejdiilor să fie părtaşi sfinţii, cântând laudele părinţilor.<br/>


text:
Toţi împreună, chemând moartea, avea morţi nenumăraţi, că nu ajungea cei vii a îngropa, de vreame ce într-o clipeală cea mai mare parte a neamului lor au perit.<br/>


text:
Că cei ce toate nu le-au crezut pentru fermecături, când le-au perit cei întâiu născuţi, au mărturisit că norodul easte fiiul lui Dumnezeu.<br/>


text:
Cuvântul Tău cel atotputearnic din ceriu, din scaonele împărăteşti, cumplit războinic în mijlocul pământului celui de perit au sărit.<br/>


text:
Sabie ascuţită, purtând porunca Ta cea nefăţarnică, şi, stând, au umplut toate de moarte, şi până la ceriu ajungea şi sta pre pământ.<br/>


text:
Atunci, îndată nălucirile visurilor groaznic i-au turburat pre ei şi înfricoşeri fără de veaste au stătut asupra lor.<br/>


text:
Că visele, care i-au turburat pre ei, mai înainte au arătat aceasta, ca să nu piiară neştiind pentru ce păţesc rău.<br/>


text:
Şi s-au atins şi de drepţi ispita morţii, şi au perit mulţi în pustie, ci nu îndelung au ţinut mâniia.<br/>


text:
Că, grăbind, bărbatul cel nevinovat i-au apărat, arma slujbei sale, rugăciunea, şi îmblânzirea tămâierii aducând, au stătut împrotiva mâniei şi sfârşit au pus primejdiei morţii, arătându-să pre sine a fi robul Tău.<br/>


text:
Şi au biruit gloata, nu cu tăriia trupului, nici cu lucrarea armelor, ci cu cuvântul au supus pre ucigătoriul, pomenind jurământurile părinţilor şi legăturile.<br/>


text:
Că fiind grămadă de morţi, zăcând unii preste alţii, stând la mijloc, au potolit mâniia şi au despărţit calea cea de cătră cei vii.<br/>


text:
Că în veşmânt lung până la călcâie era toată podoaba, şi mărirea părinţilor în săpătură de piiatră cu patru rânduri, şi mărirea Ta, preste stema capului lui.<br/>


text:
La aceastea au încetat ucigătoriul şi s-au temut de aceastea, că numai singură ispita mâniei era destulă.<br/>


text:
Că ştiia mai înainte ale lor şi ceale viitoare, că lăsându-i ei să se ducă şi cu sârguială petrecându-i, părându-le rău, au alergat după ei.<br/>


text:
Că încă în mâini având plânsurile şi plângând la mormânturile morţilor, alt gând nebunesc au luat, şi pre carii rugându-i i-au scos, pre aceştia ca pre nişte fugători îi gonea.<br/>


text:
Că-i trăgea pre ei la aceasta pedeapsa de carea era vreadnici, şi de ceale ce mai înainte s-au întâmplat, şi-au uitat, ca să se plinească pedeapsa ce lipsea din nevoile lor.<br/>


text:
Că toată făptura, după fealiul său deplin, de sus să ocârmuia, ca să slujească poruncilor Tale, ca fiii Tăi să se păzască nevătămaţi.<br/>


text:
Norul umbrea tabăra şi, din apa carea mai înainte era acolo, s-au văzut pământ uscat; din Marea Roşie, cale fără de piiadecă şi câmp cu pajişte din valuri sâlnice.<br/>


text:
Că, ca caii, au păscut şi, ca mieii, au săltat, lăudându-Te pre Tine, Doamne, Cel ce i-ai mântuit pre ei.<br/>


text:
Că încă-şi aducea aminte de ceale ce s-au fost întâmplat în pământul nemerniciei lor, cum pământul, în loc de a naşte vite, au scos muşiţe şi, în loc de peşti, au vărsat râul mulţime de broaşte.<br/>


text:
Şi mai pre urmă au văzut şi naştere noao de paseri, când, fiind purtaţi de pohtă, au cerut mâncări desfătate.<br/>


text:
Că, spre mângăiarea lor, s-au suit de la mare prepeliţe, şi aceaste pedeapse au venit preste cei păcătoşi, nu fără de seamne, care mai înainte au fost cu putearea trăsnetelor, că cu dreptul pătimea pentru răutăţile lor.<br/>


text:
Că foarte grea ură au meşteşugit asupra nemearnicilor, că alţii pre oameni necunoscuţi ce vinea nu-i priimea, iară aceştia pre nemearnicii cei de la ei, carii le făcea bine, i-au supus robiei.<br/>


text:
Şi nu numai aceasta, orice socoteală fie despre aceasta, că aceia cu pizmă priimea pre cei străini.<br/>


text:
Iară aceştia, după ce cu bucurie au priimit pre oamenii carii împreună cu ei era părtaşi aceloraşi dreptăţi, cu cumplite năcazuri i-au asuprit.<br/>


text:
Şi au fost bătuţi şi cu orbire, precum aceia la uşile dreptului aceluia, când, cu foarte mare întunearec fiind cuprinşi, fieştecarele ieşirea uşilor sale o căuta.<br/>


text:
Că stihiile prin sine împreunându-să, ca coardele la o alăută schimbă numele cântecului, măcar de glasul pururea rămâne, care lucru din vedearea cea adevărată a lucrurilor făcute să poate vedea.<br/>


text:
Focul ardea în apă preste putearea sa, şi apa cea stângătoare nu-şi aducea aminte de putearea sa.<br/>


text:
Flacăra cărnurile dobitoacelor celor stricăcioase nu le topea, fealiu de hrană nemuritoare, care să topea ca şi ghiiaţa.<br/>


text:
Că întru toate, Doamne, ai mărit pre norodul Tău şi l-ai înălţat şi nu l-ai trecut cu vedearea, ci în toată vreamea şi în tot locul stai lângă el.<br/>


text:
Izvorul înţălepciunei, cuvântul lui Dumnezeu întru ceale înalte, şi căile ei, porunci veacinice.<br/>


text:
Domnul, El o au zidit pre ea şi o au văzut şi o au numărat pre ea şi o au răvărsat preste toate lucrurile Sale,<br/>


text:
Celui ce să teame de Domnul bine-i va fi întru ceale mai de pre urmă şi în zioa sfârşitului său va afla har.<br/>


text:
Începutul înţălepciunei easte a să teame de Dumnezeu, şi cu cei credincioşi în zgău s-au zidit, împreună cu ei.<br/>


text:
Cununa înţălepciunei, frica Domnului, carea odrâsleaşte pace şi vindecare de însânătoşeare; şi au văzut şi o au numărat pre ea.<br/>


text:
Ştiinţă şi cunoştinţă de înţăleagere ca ploaia au vărsat şi au înălţat mărirea celor ce să ţin de dânsa.<br/>


text:
Până la o vreame, îşi va ascunde cuvintele sale şi buzele celor credincioşi vor grăi sfatul lui.<br/>


text:
Întru vistieriile înţălepciunei sânt pildele ştiinţăi; iară urâciune easte celui păcătos, evlaviia lui Dumnezeu.<br/>


text:
Că înţălepciunea şi învăţătura easte frica Domnului şi plăcute sânt Lui credinţa şi blândeaţele.<br/>


text:
Fiiule, când vei să te apropii să slujeşti Domnului Dumnezeu, găteaşte-ţi sufletul tău spre ispită.<br/>


text:
Tot ce să va întâmpla ţie priimeaşte şi întru schimbările smereniei tale delungă de la tine măniia.<br/>


text:
Uitaţi-vă la neamurile ceale din început şi vedeţi cine au nădăjduit spre Domnul şi s-au ruşinat?<br/>


text:
Sau cine au petrecut în frica Lui şi au fost părăsit? Sau cine L-au chemat pre El şi au fost trecut cu vedearea?<br/>


text:
Vai, inimilor celor fricoase şi mâinilor celor slabe şi păcătosului, carele umblă pre doao căi!<br/>


text:
Cei ce să tem de Domnul nu vor fi necrezători <f>[2]</f> cuvintelor Lui, şi cei ce-L iubesc pre El vor păzi căile Lui.<br/>


text:
Cei ce să tem de Domnul vor căuta bunăvoinţa Lui, şi cei ce-L iubesc pre El <f>[3]</f> să vor umplea de leage.<br/>


text:
Cel ce cinsteaşte pre tată să va îndelunga în zile, şi cel ce ascultă de Domnul va odihni pre mumă-sa.<br/>


text:
Că blagosloveniia tatălui întăreaşte casele fiilor, iară blăstămul mumei desrădăcinează temeliile.<br/>


text:
Şi, de-şi va piiarde mintea, îngăduiaşte-l şi nu-l necinsti, ci cu toată vârtutea ta îl cinsteaşte.<br/>


text:
În zioa năcazului tău, aduce-ş-va aminte de tine, ca ghiiaţa când easte sănin, aşea să vor topi păcatele tale.<br/>


text:
Ca un hulitoriu easte cel ce părăseaşte pre tată şi blăstămat de Domnul easte cel ce mânie pre mumă-sa.<br/>


text:
Ceale mai presus de tine nu le căuta, şi ceale mai tari decât tine nu le cerca nebuneaşte <f>[3]</f>.<br/>


text:
Ceale ce s-au poruncit ţie, acealea cu cuviinţă le cugetă, că nu-ţi sânt de treabă ţie ceale ascunsă <f>[4]</f>.<br/>


text:
În lucrurile ceale deşearte nu ispiti mult, că mai mult decât easte priceaperea omului s-au arătat ţie <f>[5]</f>.<br/>


text:
Aducerii <f>[6]</f> trufaşului nu easte vindecare, că răsadul păcatului s-au rădăcinat într-însul.<br/>


text:
Cel ce răsplăteaşte daruri îşi aduce aminte după aceasta, şi în vreamea căderii va afla întărire.<br/>


text:
Fiiule, viiaţa <f>[1]</f> săracului să nu o lipseşti şi ochii cei lipsiţi nu-i face să aşteapte.<br/>


text:
Că rugăciunea celui ce te blastămă pre tine, întru amărăciunea sufletului său, o va auzi Cel ce l-au făcut pre el.<br/>


text:
Scoate pre cel năpăstuit din mâna celui ce-l năpăstuiaşte şi să nu slăbeşti de inimă când judeci.<br/>


text:
Şi-l va chinui pre el cu învăţătura sa, până ce va creade sufletului lui, şi-l va ispiti pre el întru îndreptările sale.<br/>


text:
Şi iarăşi să va întoarce drept la el şi-l va veseli pre el, şi va descoperi lui ascunsele sale.<br/>


text:
Şi în loc de priiatin, nu te face vrăjmaş, că numele rău ruşine şi ocară va moşteni; aşea e păcătosul cel cu doao limbi.<br/>


text:
Gâtlejul dulce va înmulţi pre priiatinii săi şi limba cea bine grăitoare va înmulţi închinăciunile ceale bune.<br/>


text:
Cel ce să teame de Domnul bine va ţinea prieteşugul său, că, precum el, aşea şi deaproapele lui.<br/>


text:
Fiiule, din tinereaţele tale aleage învăţătura, şi până la cărunteaţele tale vei afla înţălepciune.<br/>


text:
Fiiule, nu sămăna pre brazdele nedreptăţii, şi nu le vei săcera pre eale cu şeapte părţi mai multe.<br/>


text:
Să nu zici: „La mulţimea darurilor meale va căuta şi, când le voiu aduce acealea Preaînaltului Dumnezeu, le va priimi”.<br/>


text:
Nu râde de omul cel ce easte întru amărăciunea sufletului său; că easte Cel ce smereaşte şi Cel ce înalţă.<br/>


text:
Cu toată putearea iubeaşte pre Cel ce te-au făcut pre tine, şi pre slugile Lui să nu le părăsăşti.<br/>


text:
Întru toate cuvintele tale adu-ţi aminte de ceale mai de pre urmă ale tale şi în veac nu vei păcătui.<br/>


text:
Să nu stai împrotivă de cătră faţa batjocoritoriului, ca să nu şează ca un pânditoriu la gura ta.<br/>


text:
Nu da împrumut omului celui mai tare decât tine, şi de-l vei împrumuta, ţine ca cum ai fi pierdut.<br/>


text:
Cu cel mănios nu te sfădi şi nu mearge cu el prin pustie, căci ca o nimica easte sângele înaintea ochilor lui şi, unde nu vei avea ajutoriu, te va ucide.<br/>


text:
Nu râvni <f>[1]</f> muiarea carea easte în sânul tău, ca să nu o înveţi asupra ta învăţătură rea.<br/>


text:
Să nu voieşti ceale ce voiesc cei necredincioşi, adu-ţi aminte că până la iad nu să vor îndrepta.<br/>


text:
Departe te fereaşte de omul carele are puteare să te omoară şi nu te vei teame de frica morţii.<br/>


text:
În mâna meşterilor să va lăuda lucrul, şi povăţuitoriul norodului înţălept, întru cuvântul său.<br/>


text:
Judecătoriul înţălept va învăţa pre norodul său, şi povăţuirea celui înţălept cu rânduială va fi.<br/>


text:
După cum easte judecătoriul norodului, aşea sânt şi slugile lui, şi cum easte mai-marele cetăţii, aşea sânt toţi cei ce lăcuiesc într-însa.<br/>


text:
Împăratul neînvăţat va piiarde pre norodul său, şi cetatea să va lăcui prin înţălepciunea celor putearnici.<br/>


text:
În mâna Domnului easte stăpânirea pământului, şi în vreamea sa va scula pre cel folositoriu preste dânsul.<br/>


text:
În mâna Domnului easte sporiul omului <f>[1]</f>, şi pre faţa cărturariului va pune mărirea sa.<br/>


text:
Urâtă e înaintea Domnului şi înaintea oamenilor trufiia, şi de la amândoi să lapădă păcatul nedreptăţii.<br/>


text:
Împărăţiia de la un neam la alt neam să mută, pentru strâmbătăţi şi pentru sumeţii, şi pentru avuţii; pentru ce să trufeaşte pământul şi cenuşa?<br/>


text:
Începutul trufiei omului easte a părăsi pre Dumnezeu şi a-şi întoarce inima sa de la Cel ce l-au făcut pre el.<br/>


text:
Pentru aceaea, minunate certări au adus Domnul <f>[2]</f> şi i-au surpat pre ei până în sfârşit.<br/>


text:
Întră fraţi, povăţuitoriul lor cinstit easte, şi cei ce să tem de Domnul, înaintea ochilor Lui.<br/>


text:
Cel mare şi judecătoriul cel putearnic să va mări, şi nici unul dintru ei nu easte mai mare decât cel ce să teame de Domnul.<br/>


text:
Robului celui înţelept vor sluji cei slobozi, şi bărbatul înţelept nu va cârti când să dojeneaşte.<br/>


text:
Mai bun easte cel ce lucră întru toate, decât cel ce umblă sau să măreaşte şi easte lipsit de pâine.<br/>


text:
Pre cel ce păcătuiaşte asupra sufletului său cine-l va îndrepta? Şi cine va cinsti pre cel ce-şi face de ocară viiaţa sa?<br/>


text:
Iară cel ce să slăveaşte întru sărăcie, dară în avuţie cu cât? Şi cel neslăvit întru avuţie, dară în sărăcie cu cât <f>[4]</f>?<br/>


text:
Cu îmbrăcămintea hainelor să nu te lauzi, nici în zioa mărirei să nu te trufeşti, că minunate sânt lucrurile Domnului şi ascunse faptele Lui întru oameni.<br/>


text:
Easte om carele să osteneaşte şi munceaşte şi să sârguiaşte, şi cu atâta mai mult să lipseaşte.<br/>


text:
Şi ochii Domnului au căutat spre el cu bine şi l-au râdicat pre el din smereniia lui şi au înălţat capul lui şi s-au mirat de el mulţi.<br/>


text:
Easte carele să îmbogăţeaşte din grija şi din cruţarea lui, şi aceasta easte partea platei lui,<br/>


text:
Blagosloveniia Domnului easte plată celui credincios, şi într-un ceas degrab răsare blagosloveniia Lui.<br/>


text:
În zioa bunătăţilor easte uitarea răutăţilor, şi în zioa răutăţilor nu easte pomenirea bunătăţilor.<br/>


text:
Răutatea ceasului face uitare desfătărilor, şi la sfârşitul omului să vor descoperi lucrurile lui.<br/>


text:
Potârniche vânătoare în coşniţă, aşea easte inima trufaşului, şi ca iscoada priveaşte cădearea.<br/>


text:
Păzeaşte-te de cel viclean, că reale meşteşugeaşte, ca nu cumva să te facă să fii pururea de ocară.<br/>


text:
Lasă pre cel străin să lăcuiască la tine, şi-ţi va face turburări şi te va înstrăina pre tine de la ale tale.<br/>


text:
Când easte în bine omul, vrăjmaşii lui să întristează, iară când easte în rău, şi priiatenul să desparte.<br/>


text:
Să nu-l pui să şează de-a dreapta ta, ca nu cumva să caute scaonul tău şi mai pre urmă vei cunoaşte cuvintele meale, şi de graiurile meale te vei umili <f>[1]</f>.<br/>


text:
Cui va fi milă de descântătoriul cel muşcat de şearpe <f>[2]</f> şi de toţi cei ce să apropie de fiiară?<br/>


text:
De să vor întâmpla ţie reale, afla-l-vei pre el acolo înaintea ta, cu ochii săi va lăcrăma vrăjmaşul, şi ca cum ţ-ar ajuta, va săpa supt picioarele tale.<br/>


text:
Cel ce să atinge de smoală mânjî-să-va, şi cel ce să împreună cu cel trufaş aseamenea lui va fi.<br/>


text:
Povară mai grea decât poţi să nu râdici; aşea şi cu cel mai tare decât tine şi mai bogat nu te însoţi.<br/>


text:
Grăi-va ţie bune şi va zice: „Ce-ţi trebuie?” Şi te va ruşina pre tine cu bucatele sale, de doao sau de trei ori, până ce te va deşerta, şi mai pre urmă va râde de tine.<br/>


text:
Pre bogat, când să clăteaşte, îl razămă priiatinii. Iară pre cel sărac, când cade, îl scot afară priiatinii.<br/>


text:
Bogatul, când lunecă, mulţi sânt carii îl sprijinesc. Grăit-au ce nu să cădea şi l-au îndreptat <f>[1]</f> pre el.<br/>


text:
Bună easte avuţiia la cel ce easte făr’ de păcat, şi rea easte sărăciia în gura celui necredincios.<br/>


text:
Faţa veaselă easte semn că inima întru ceale bune petreace; iară aflarea pildelor easte cugetare cu osteneală.<br/>


text:
Fericit easte pre carele nu-l vinovăţeaşte sufletul lui şi carele nu au căzut de la nădeajdea sa.<br/>


text:
Nimica nu easte mai rău decât cel ce-şi pismuiaşte şie; şi aceasta easte răsplătirea răutăţii lui.<br/>


text:
Rău easte cel ce pismuiaşte cu ochiul şi cel ce-şi întoarce faţa şi cel ce treace cu vedearea sufletele.<br/>


text:
Cel ce sălăşluiaşte aproape de casa ei va împlânta ţeruşi în păreţii ei, întinde-va cortul său după mâinile ei şi să va sălăşlui întru odihna bunătăţilor.<br/>


text:
Cel ce să teame de Domnul va face ceale bune <f>[1]</f>, şi cel ce ţine leagea va prinde pre ea.<br/>


text:
Şi-l va înălţa pre el mai mult decât pre cei de aproape ai lui şi în mijlocul adunării va deşchide gura lui.<br/>


text:
Că mai bun easte unul decât o mie, şi a muri fără de fii, decât a avea fii fără de frica lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi aşea <f>[2]</f>, şease sute de mii de pedestri adunaţi întru învârtoşearea inimii sale <f>[3]</f>.<br/>


text:
Iată ceriul, şi ceriul ceriului lui Dumnezeu, adâncul şi pământul să vor clăti întru cercetarea Lui.<br/>


text:
Cel ce să micşorează cu inima cugetă aceastea; iară bărbatul cel fără de minte şi rătăcit cugetă ceale nebune.<br/>


text:
Întru judecata Domnului, lucrurile Lui din început, şi de când le-au făcut au osibit părţile lor.<br/>


text:
Împodobit-au în veac lucrurile Sale şi începuturile lor, în neamurile lor, nici au flămânzit, nici s-au ostenit şi nu au încetat de la lucrurile Sale <f>[4]</f>.<br/>


text:
Nici unul pre deaproapele său nu l-au năcăjit, şi până în veac nu se va împrotivi cuvântului Lui.<br/>


text:
Zile cu număr şi vreame i-au dat lui şi le-au dat lor stăpânire preste ceale ce sânt pre pământ.<br/>


text:
Şi le-au zis lor: „Feriţi-vă de toată nedreptatea” şi au poruncit lor, unuia, fieştecăruia, pentru deaproapele său.<br/>


text:
Milosteniia bărbatului easte ca o peceate cu El, şi mulţămita omului ca lumina ochiului o va păzi.<br/>


text:
Întoarce-te la Domnul şi părăseaşte păcatele, roagă-te înaintea feaţii Lui şi împuţinează sminteala ta.<br/>


text:
Sârguiaşte cătră Cel Preaînalt şi te întoarce de la nedreptate şi foarte te scârbeaşte de lucrul urât.<br/>


text:
Pre Cel Preaînalt cine-L va lăuda în iad <f>[2]</f> în locul celor vii şi a celor ce dau mărturisire?<br/>


text:
De la cel mort, ca de la cel ce nu easte, au perit mărturisirea. Cel viu şi sânătos va lăuda pre Domnul.<br/>


text:
Ca o picătură de apă din mare şi ca un grăunţ de năsip, aşea sânt de puţini anii în zioa veacului.<br/>


text:
Nu te împiedeca a plini făgăduinţa în vreame bună şi nu aştepta până la moarte să te îndreptezi.<br/>


text:
Mai înainte de ce făgăduieşti, te găteaşte pre tine, şi nu fi ca omul cel ce ispiteaşte pre Domnul.<br/>


text:
Adu-ţi aminte de mâniia cea din zioa săvârşirii, şi de vreamea izbândei, când va întoarce Dumnezeu faţa.<br/>


text:
Adu-ţi aminte de vreamea foametei, în vreamea săturării, şi de sărăcie şi de lipsă, în zilele avuţiei.<br/>


text:
Cei înţelepţi la cuvinte, şi ei s-au înţelepţit, şi au ploat pilde alease contenirea sufletului <f>[3]</f>.<br/>


text:
Cel ce creade curând uşor de inimă easte, şi cel ce păcătuiaşte asupra sufletului său greşeaşte.<br/>


text:
Dojeneaşte pre priiatinul tău, mai înainte de ce-l înfricoşezi, şi dă loc legii Celui Preaînalt.<br/>


text:
Şi nu easte înţelepciunea ştiinţa răutăţii, şi unde easte sfatul păcătoşilor nu easte înţelepciune.<br/>


text:
Mai bun easte cel ce puţin înţeleage cu frică, decât cel ce prisoseaşte cu mintea şi calcă leagea.<br/>


text:
Easte isteţie chiiară şi aceasta easte nedreaptă, şi easte carea întoarce harul, ca să areate judecata.<br/>


text:
Precum easte pofta famenului a strica fecioriia featei, aşea easte cel ce cu sila face judecată.<br/>


text:
Şi easte carele tace pentru că nu are ce să răspunză, şi easte carele tace pentru că ştie vreamea.<br/>


text:
Mai bună easte cădearea pre pământ, decât cădearea limbii; aşea cădearea celor răi degrab va veni.<br/>


text:
Easte carele-şi piiarde sufletul său pentru ruşine, şi de cătră faţa cea fără de minte va piiarde pre el.<br/>


text:
Cel ce lucră pământul înălţa-va stogul său, şi cel ce place celor mari curăţi-se-va de nedreptate.<br/>


text:
Mai bun easte omul carele-şi ascunde nebuniia sa, decât omul carele-şi ascunde înţălepciunea sa.<br/>


text:
Ca sabiia, cea de amândoao părţile ascuţită, easte toată fărădeleagea; rana ei nu are vindecare.<br/>


text:
Cel ce ureaşte mustrarea urmează pre păcătos, şi cel ce să teame de Domnul să va întoarce din inimă.<br/>


text:
Cel ce-şi zideaşte casă cu bani străini aseamenea easte celui ce-şi adună pietri de mormânt <f>[1]</f>.<br/>


text:
Cel ce păzeaşte leagea îşi stăpâneaşte cugetul său; şi sfârşitul teamerii de Domnul easte înţălepciunea.<br/>


text:
Ca o casă stricată, aşea easte celui nebun înţălepciunea, şi ştiinţa celui neînţălegătoriu, cuvinte neispitite.<br/>


text:
Piciorul nebunului grabnic easte în casă, iară omul cel ce are multă ştiinţă să va ruşina de faţă.<br/>


text:
Buzele străinilor întru aceastea să vor îngreoia, iară cuvintele celor înţălepţi să vor cumpăni.<br/>


text:
Fata înţăleaptă moşteni-va pre bărbatul său, iară cea fără de ruşine easte de întristare celui ce o au născut.<br/>


text:
Musica în jeale easte poveaste fără de vreame; bătăile şi certarea în toată vreamea sânt înţălepciune.<br/>


text:
Cel ce învaţă pre cel nebun easte ca şi cel ce lipeaşte hârbul şi deşteaptă din somn greu pre cel ce doarme.<br/>


text:
Ca cum ar povesti celui ce dormitează, aşea easte cel ce povesteaşte celui nebun şi la sfârşit va zice: „Ce easte?”<br/>


text:
Pentru mort plânge că i-au lipsit lumina, şi pentru cel nebun plânge că i-au lipsit înţăleagerea.<br/>


text:
Mai cu dulceaţă plânge pre mort, pentru că s-au odihnit, iară viiaţa nebunului mai rea easte decât moartea.<br/>


text:
Plânsul pentru mort să fie şeapte zile, iară pentru cel nebun şi necredincios, toate zilele vieţii lui.<br/>


text:
Închietura de lemn, legată în zidul căsii, nu să va răsipi de cutremur; aşea inima cea întărită cu cugetul sfatului, în vreame, nu să va teame.<br/>


text:
Parii sus puşi nu pot sta împrotivă vântului, aşea inima fricoasă în cugetul nebunului înaintea a orice frică nu va sta.<br/>


text:
Cel ce aruncă piiatră asupra celor zburătoare le goneaşte pre eale, şi cel ce ocăreaşte pre priiatin strică prieteniia.<br/>


text:
Afară de ocară şi de trufie şi de desco-perirea tainei şi de rana vicleană, pentru aceastea va fugi tot priiatinul.<br/>


text:
Să aibi credinţă cătră deaproapele tău întru sărăciia lui, ca împreună cu el să te saturi de bunătăţile lui.<br/>


text:
Cine va da pază gurii meale, şi preste buzele meale peceate de înţălepciune, să nu caz pentru ea şi să nu mă piiarză limba mea?<br/>


text:
Doamne, Părinte şi Stăpânul vieţii meale, să nu mă părăseşti în sfatul lor şi să nu mă laşi să caz întru ei.<br/>


text:
Cine va pune preste cugetul mieu bătăi şi în inima mea învăţătura înţălepciunei şi să nu să areate de faţă păcatele lor?<br/>


text:
Ca să nu crească neştiinţa mea şi păcatele meale să se înmulţască şi să caz înaintea vrăjmaşilor şi să se bucure de mine vrăjmaşul mieu.<br/>


text:
Doamne, Părinte şi Dumnezeul vieţii meale, înălţarea ochilor nu-mi da mie, şi pofta o întoarce de la mine.<br/>


text:
Pofta pântecelui şi a împreunării trupului să nu mă cuprinză pre mine, şi sufletului celui fără de ruşine să nu mă dai pre mine.<br/>


text:
Că precum sluga, carele adeaseori să cercetează, multe bătăi ia, aşea şi cel ce jură şi pururea numeaşte de păcat nu să va curăţi.<br/>


text:
Bărbatul carele mult joară să va umplea de fărădeleage şi nu să va depărta de la casa lui biciul.<br/>


text:
Cu vorba cea fără de cumpătare nu-ţi obicinui gura ta, că easte întru aceaea cuvântul păcatului.<br/>


text:
Şi nu ştie că ochii Domnului de zăci de mii de ori sânt mai luminoşi decât soarele şi privesc la toate căile oamenilor şi văd toate părţile ceale ascunse.<br/>


text:
Că întâiu, leagea Domnului au călcat, a doao, bărbatului său au greşit, a treia, cu curvie au preacurvit, de la bărbat străin au făcut copii.<br/>


text:
Şi vor cunoaşte cei rămaşi că nimica nu easte mai bun decât frica Domnului, şi nimic nu easte mai dulce decât a ţinea poruncile Domnului.<br/>


text:
Atunci mi-au poruncit mie Făcătoriul tuturor, şi Cel ce m-au făcut pre mine au aşezat lăcaşul mieu.<br/>


text:
Ca scorţişoara şi aspalatul, mirosurilor am dat miros, şi ca smirna cea aleasă, am slobozit bun miros.<br/>


text:
Eu ca şi terevintul am întins ramurile meale, şi ramurile meale sânt ramurile mărirei şi ale darului.<br/>


text:
Toate aceastea sânt cartea legăturii Dumnezeului celui Preaînalt, leagea carea o au poruncit Moisi moştenire adunărilor lui Iacov.<br/>


text:
Cel dintâiu nu o au cunoscut desăvârşit, aşijderea, şi cel de pre urmă nu o va străbate pre ea.<br/>


text:
Unirea fraţilor şi prieteşugul vecinilor şi bărbatul şi muiarea, care să înţăleg bine unul cu altul.<br/>


text:
Fericit e cel ce lăcuiaşte cu muiare înţelegătoare, şi carele cu limba nu au alunecat, şi carele nu au slujit celui mai nevreadnic decât sine.<br/>


text:
Cât de mare easte cel ce au aflat înţelepciunea? Ci nu easte mai mare decât cel ce să teame de Domnul.<br/>


text:
Toată asupreala, nu easte ca asupreala celor ce te urăsc, şi toată izbânda, nu easte ca izbânda vrăjmaşilor.<br/>


text:
De pâra cetăţii şi de adunarea norodului şi de asupreala mincinoasă; aceastea toate sânt mai reale decât moartea.<br/>


text:
Dureare inimii şi jeale easte muiarea râvnitoare asupra muierii şi biciul limbii ceaea ce cu toţi să împreună.<br/>


text:
Ca jugul de boi, care să clăteaşte, easte muiarea rea; cel ce o ţine pre ea, ca şi cel ce prinde scorpie.<br/>


text:
Preste fata cea fără de ruşine întăreaşte paza, ca, nu aflând prilej, să-şi plinească pofta sa.<br/>


text:
Dar preste dar easte muiarea ruşinoasă şi nici o cumpănire nu easte vreadnică sufletului celui înfrânat.<br/>


text:
Soarele când răsare întru ceale înalte ale Domnului şi frumseaţa muierii bune podoabă easte casii sale.<br/>


text:
Lumina, carea luminează în sfeaşnicul cel sfânt, şi frumseaţa feaţii, când easte în vârstă stătornică.<br/>


text:
Stâlpii de aur pre temeiuri de argint şi picioarele frumoasă preste piepturile celui bine întărit.<br/>


text:
Muiarea curvă aseamenea scroafei să va socoti; iară cea măritată, carea umblă după curvie, turnul morţii să va judeca a fi celor ce să apropie la ea.<br/>


text:
Muiarea cea fără de frica lui Dumnezeu parte să va da celui fără de leage; iară cea cu frica lui Dumnezeu să dă celui ce să teame de Domnul.<br/>


text:
Muiarea cea de necinste nu va băga samă de ocară; iară fata cea de cinste şi de bărbat să va sfii.<br/>


text:
Muiarea cea făr’ de ruşine ca o căţea să va socoti; iară ceaea ce are ruşine să va teame de Domnul.<br/>


text:
Muiarea care cinsteaşte tuturor să va părea înţăleaptă; iară carea nu-l cinsteaşte trufaşă, fără de frica lui Dumnezeu, la toţi să va cunoaşte.<br/>


text:
Şi sufletul fieştecărui om, carele cu de aceste obiceaiuri s-au obicinuit, întră gâlcevi de războiu îşi va petreace viiaţa.<br/>


text:
Întră închieturile pietrilor să înfige păruşul, şi întră vânzare şi cumpărare să va strânge păcatul <f>[1]</f>.<br/>


text:
De nu să va ţinea neştine pre sine cu deadinsul în frica Domnului, curând să va strica casa lui.<br/>


text:
De vei alerga după dreptate, o vei prinde şi te vei îmbrăca cu ea ca cu o haină lungă de mărire.<br/>


text:
Iubeaşte pre priiatin şi fii credincios cu el, iară de vei descoperi tainele lui, nu vei mearge după el.<br/>


text:
Şi ca cum ai fi slobozit o pasere din mâna ta, aşea ai lăsat pre deaproapele tău şi nu-l vei vâna pre el.<br/>


text:
Că rana să poate lega, şi pentru vrajbă easte pace, iară cel ce au descoperit tainele s-au deznădăjduit.<br/>


text:
Cel ce face cu ochiul meşteşugeaşte reale, nimene pre el nu-l va depărta de la sine <f>[3]</f>.<br/>


text:
Cel ce aruncă piiatra în sus preste capul său o aruncă, şi lovitura vicleană despica-va ranele.<br/>


text:
În laţ să vor prinde cei ce să bucură de cădearea celor drepţi, şi dureare va amistui pre ei, mai înainte de ce vor muri.<br/>


text:
Adu-ţi aminte de ceale mai de pre urmă, de stricăciune şi de moarte, şi te păzeaşte de vrajbă şi rămâi întru porunci.<br/>


text:
Adu-ţi aminte de porunci şi nu te măniia pre deaproapele, şi de aşezământul de leage al Celui Preaînalt <f>[1]</f>, şi iartă neştiinţa deaproapelui.<br/>


text:
De vei sufla în scânteaie, să va aprinde, şi de vei scuipa preste ea, să va stânge; amândoao ies din gura ta.<br/>


text:
Pre şoptitoriu şi pre cel cu doao limbi blăstămaţi-l, că pre mulţi carii avea pace i-au pierdut.<br/>


text:
Limba a treia pre mulţi au clătit şi au râsipit dintr-un neam într-alt neam, şi cetăţi tari au surpat, şi casele celor mari au stricat.<br/>


text:
Ia aminte ca nu cumva să luneci cu ea şi să nu cazi înaintea celui ce te pândeaşte cu vicleşug.<br/>


text:
Cel ce face milostenie împrumută pre deaproapele său, şi cel ce biruiaşte cu mâna sa ţine poruncile.<br/>


text:
Împrumutează pre deaproapele tău în vreamea lipsii lui; şi iarăşi întoarce deaproapelui la vreamea sa.<br/>


text:
Întăreaşte cuvântul şi te încreade cu el, şi în toată vreamea vei afla ce-ţi easte ţie de lipsă.<br/>


text:
Iară când e vreamea să întoarcă, îndelungă vreamea şi să mântuiaşte cu cuvinte de leane şi vinuiaşte vreamea.<br/>


text:
Mulţi, pentru această răutate, să întorc de cătră om şi nu împrumută, temându-să să nu să păgubească în zădar.<br/>


text:
Mai mult decât pavăza puterii şi decât suliţa tăriei, împrotiva vrăjmaşului să va război pentru tine.<br/>


text:
Bărbatul bun să pune chizeaş pentru deaproapele, iară cel ce au pierdut ruşinea părăsi-l-va pre el.<br/>


text:
Binele chizeaşului îl strică păcătosul, şi cel nemulţămitoriu în cuget părăseaşte pre cel ce l-au izbăvit pre el.<br/>


text:
Ieşi, nemearnice, dinaintea cinstei, că mi-au venit oaspet fratele mieu şi-mi trebuiaşte casa”.<br/>


text:
Cel ce învaţă pre fiiul său întărâtă pre vrăjmaş, şi înaintea priiatinilor să va bucura pentru el.<br/>


text:
Cel ce e moale cu fiiul său <f>[1]</f> va lega ranele lui şi de toată strigarea să vor turbura ceale dinlăuntru ale lui.<br/>


text:
Pleacă grumazul lui la tinereaţe şi frânge coastele lui până e prunc, ca nu cumva, învârtoşându-să, să nu te asculte.<br/>


text:
Sânătatea şi buna tărie mai bună easte decât tot aurul; şi trupul cel sânătos şi cu puteare, decât avuţie nenumărată.<br/>


text:
Nu easte mai bună avuţiia, decât sânătatea trupului; şi nu easte bucurie mai mare, decât bucuriia inimii.<br/>


text:
Ce foloseaşte idolului jertva? Că nici nu mănâncă, nici nu miroasă; aşea easte pre carele-l goneaşte Domnul.<br/>


text:
Cel ce veade cu ochii şi suspină easte ca şi scopitul, carele îmbrăţişează pre fecioară şi suspină <f>[3]</f>.<br/>


text:
Cel ce iubeaşte aurul nu să va îndrepta, şi cel ce aleargă după stricăciune sătura-să-va de ea.<br/>


text:
Lemn de împiedecare easte celor ce-i jertvesc lui, şi tot cel făr’ de minte să va prinde într-însul.<br/>


text:
Cine easte carele au putut călca porunca şi nu o au călcat, şi au putut face rău şi nu au făcut?<br/>


text:
Beţiia înmulţeaşte mâniia celui fără de minte, spre împiedecare, şi împuţinează vârtutea şi agoniseaşte rane.<br/>


text:
La ospăţul vinului să nu mustri pre deaproapele tău şi să nu-l defaimi pre el, la veseliia lui.<br/>


text:
Şi pentru aceastea, binecuvântă pre Cel ce te-au făcut pre tine şi te îmbată din bunătăţile Lui.<br/>


text:
Cel ce caută leagea sătura-să-va de la ea, şi cel ce să făţărniceaşte să va împiedeca într-însa.<br/>


text:
Bărbatul cel de sfat nu va părăsi cugetarea, iară cel străin şi trufaş nu să va teame de frică, de va şi face ceva fără de sfat.<br/>


text:
Pre cel ce să teame de Domnul nu-l va întimpina răul, fără numai ispită, şi iară-l va izbăvi pre el.<br/>


text:
Bărbatul înţălept nu va urî leagea, iară cel ce să făţărniceaşte într-însa easte ca corabiia în fortună.<br/>


text:
Ca întrebarea drepţilor găteaşte cuvântul şi aşea te vei asculta, leagă împreună învăţătură şi răspunde.<br/>


text:
Ca cel ce adună în vie pre urma culegătorilor, cu blagosloveniia Domnului am ajuns, şi ca cel ce culeage, am umplut teascul.<br/>


text:
De ai slugă, grijeaşte-l pre el ca şi pre tine însuţi, că ca de sufletul tău vei avea de el lipsă.<br/>


text:
Deşearte nădejdi şi mincinoasă sânt omului celui neînţălegătoriu şi visurile fac pre cei neînţălepţi să zboare.<br/>


text:
Vrăjile şi descântăturile, şi visurile deşearte sânt, ca şi a ceii gata a naşte, i să năluceaşte inima.<br/>


text:
Făr’ de minciună să vor săvârşi leagea, şi înţălepciunea easte săvârşire gurii ceii credincioasă.<br/>


text:
Multe am văzut întru nemerniciia mea, şi mai multă decât cuvintele meale easte înţăleagerea mea.<br/>


text:
Duhul celor ce să tem de Domnul va fi viu, pentru că nădeajdea lor easte spre Cel ce-i mântuiaşte pre ei.<br/>


text:
Acoperemânt de căldură şi acoperemânt de cătră amiiazăzi, pază de cătră împiedecare, şi ajutoriu de cătră cădeare.<br/>


text:
Cel ce jertveaşte din nedrept, aducere lipsită easte lui, şi nu sânt spre bună vreare huliturile celor făr’ de leage.<br/>


text:
Nu plac Celui Preaînalt darurile necredincioşilor, nici întru mulţimea jertvelor curăţeaşte păcatele.<br/>


text:
Cel ce ia hrana cea de lipsă easte ca cel ce omoară pre deaproapele său, şi cel ce opreaşte simbriia slugii, ca cel ce varsă sânge.<br/>


text:
Şi cel ce mulţămeaşte, ca cel ce aduce făină curată de grâu; şi cel ce face milostenie, ca cel ce jertveaşte jertvă de laudă.<br/>


text:
Plăcut easte Domnului când te deparţi de răutate; şi jertvă de curăţenie easte când te desparţi de strâmbătate.<br/>


text:
Au nu cură lacrămile văduvei pre obraz? Iară strigarea ei, asupra celui ce le-au scos pre eale?<br/>


text:
Şi nu să va depărta, până ce va socoti Cel Preaînalt, şi va judeca cu dreptate şi va face judecată.<br/>


text:
Şi Domnul nu va zăbovi, nici va îndelunga măniia preste ei, până ce va zdrobi mijlocul celor nemilostivi.<br/>


text:
Şi neamurilor va răsplăti izbândă, până ce va strica mulţimea batjocoritorilor şi schiptrurile nedrepţilor le va zdrobi.<br/>


text:
Şi să Te cunoască pre Tine, precum şi noi Te-am cunoscut, că nu easte Dumnezeu afară de Tine, Doamne!<br/>


text:
De iuţimea focului să se amistuiască cel ce au scăpat, şi cei ce fac rău norodului Tău să afle pierzare.<br/>


text:
Miluiaşte, Doamne, norodul carele să chiiamă cu numele Tău şi pre Israil, pre carele cu naşterea cea dintâiu l-ai asemănat.<br/>


text:
Dă mărturie lucrurilor Tale celor din început şi deşteaptă prorociile ceale ce sânt întru numele Tău.<br/>


text:
Ascultă, Doamne, rugăciunea celor ce să roagă Ţie pentru norodul Tău, după blagosloveniia lui Aaron, ca să cunoască toţi cei de pre pământ că Tu, Doamne, eşti Dumnezeul veacurilor.<br/>


text:
Gâtlejul cu gustul aleage bucatele vânatului; aşea inima cea înţăleaptă cuvintele ceale mincinoase.<br/>


text:
Că cine va creade tâlhariului celui sprinten, carele umblă din cetate în cetate? Aşea şi omului carele nu are cuib şi sălăşluiaşte oriunde în seară.<br/>


text:
Soţul cu priiatinul împreună să osteneaşte pentru pântece şi înaintea războiului va lua pavăză.<br/>


text:
Păzeaşte-ţi sufletul tău de sfeatnic, şi cunoaşte întâiu carea e lipsa lui, că el pentru sine va sfătui.<br/>


text:
Ca nu cumva să arunce soartea asupra ta şi să zică ţie: „Bună e calea ta” şi va sta în preajmă, să vază ce să va întâmpla ţie.<br/>


text:
Nu te sfătui cu cel ce te treace cu vedearea, şi de cel ce-ţi pismuiaşte ascunde-ţi sfatul tău,<br/>


text:
Nici cu cel leaneş despre tot lucru, nici cu sluga cea de casă despre săvârşire, nici cu sluga cea leaneşe despre multa lucrare.<br/>


text:
Despre nimica nu te sfătui cu aceştia, ci cu bărbatul cel cuvios fii adease, pre carele-l vei cunoaşte că ţine poruncile.<br/>


text:
Că sufletul omului să obicinuiaşte uneori a vesti <f>[1]</f> decât şeapte privitori carii şed în loc înalt la privealişte.<br/>


text:
Urma mutării inimii <f>[2]</f> patru părţi răsare: binele şi răul, viiaţa şi moartea, şi limba pururea stăpâneaşte pre aceastea.<br/>


text:
Bărbatul înţălept umplea-să-va de blagoslovenie şi-l vor ferici pre el toţi cei ce-l vor vedea.<br/>


text:
Făcătoriul de unsori cu aceastea va face amestecare şi nu easte sfârşit lucrurilor Lui, şi pace de la El easte preste faţa pământului.<br/>


text:
Fiiule, în boala ta nu fi nebăgătoriu de samă, ci te roagă Domnului şi El te va tămădui pre tine.<br/>


text:
Şi doftorului dă-i loc, că şi pre el l-au făcut Domnul, şi să nu să depărtează de la tine, că şi de el easte lipsă.<br/>


text:
Nu da întristăciunei inima ta, ci o depărtează pre ea, aducându-ţi aminte de ceale de pre urmă.<br/>


text:
Cu odihna mortului fă să înceate pomenirea lui şi te mângăie despre el pentru ieşirea duhului lui.<br/>


text:
Înţălepciunea cărturariului pre încet să câştigă, şi carele puţin ia aminte la lucrul său să va înţălepţi.<br/>


text:
Aşea easte fieştecarele meşter de lemn şi mai-marele meşterilor, carele noaptea ca şi zioa o petreace.<br/>


text:
Inima sa o va da spre săvârşirea lucrurilor şi priveghiiarea lui easte ca să împodobească după ce-l săvârşeaşte.<br/>


text:
Toţi aceştia întru mâinile sale nădăjduiesc, şi fieştecarele întru meşteşugul său easte înţălegătoriu.<br/>


text:
Şi la adunare nu vor treace mai sus; şi aşezământul judecăţii nu-l vor socoti, nici vor arăta dreptatea şi judecata.<br/>


text:
Inima sa o va adaoge a mâneca cătră Domnul, Cel ce l-au făcut pre el, şi înaintea Celui Preaînalt să va ruga.<br/>


text:
Acesta ca ploaia va vărsa cuvintele înţelepciunei sale şi întru rugăciune să va mărturisi Domnului.<br/>


text:
Ascultaţi-mă pre mine, fiii cei cuvioşi, şi odrăsliţi ca şi trandafirul ce creaşte spre curgerea apei <f>[2]</f>,<br/>


text:
Daţi mărire numelui Lui şi vă mărturisiţi întru lauda Lui, cu cântările buzelor şi cu alăute, şi aşea să ziceţi întru mărturisire:<br/>


text:
Lucrurile a tot trupul înaintea Lui sânt şi nimica nu să poate ascunde de cătră ochii Lui. Din veac în veac au privit şi nimic nu easte inunat înaintea Lui.<br/>


text:
Nu pot zice: «Ce easte aceasta? Pentru ce easte aceasta?», că toate pentru folosul lor sânt făcute.<br/>


text:
Începutul a toată lipsa vieţii omului easte apa, focul şi fierul şi sarea şi făina de grâu şi miiarea şi laptele, sângele strugurului şi untuldelemn şi haina.<br/>


text:
Dinţii fiiarălor şi scorpiile şi şerpii şi sabiia izbânditoare, ca să piiarză pre cei necredincioşi.<br/>


text:
Întru porunca Lui să vor veseli şi pre pământ la trebi să vor găti, şi în vremile sale nu vor treace cuvânt.<br/>


text:
Mâniia şi râvna şi turburarea, învăluiala şi frica morţii şi pisma şi pricea; şi în vreamea odihnei, întru aşternut, somnul nopţii gândul lui îl schimbă.<br/>


text:
Când va deşchide el mâinile sale, să va veseli; aşea cei ce calcă leagea până în sfârşit vor peri.<br/>


text:
Săminţiile celor necredincioşi nu vor înmulţi ramurile, şi rădăcinile ceale necurate pre piiatră vârtoasă.<br/>


text:
Fiii şi ziduirea cetăţii întăresc numele, iară mai mult decât amândoao aceastea să socoteaşte muiarea făr’ de prihană.<br/>


text:
Dar şi frumseaţă poftească ochiul tău, iară mai mult decât amândoao, mai plăcută easte pajiştea vearde.<br/>


text:
Şi pentru ce nu vreai ce place Celui Preaînalt? Ori zeace, ori o sută, ori o mie de ani, nu easte în iad mustrare pentru viiaţă.<br/>


text:
Toate câte sânt din pământ în pământ să vor întoarce; aşea şi cei necredincioşi, din blăstăm în perire.<br/>


text:
Învăţătura în pace o păziţi, fiilor, că înţălepciunea ascunsă şi comoara neştiută, ce folos e de amândoao?<br/>


text:
Drept aceaea, ruşinaţi-vă de cuvântul mieu, că nu easte bine a te feri de toată ruşinea, şi nu toate tuturor plac, cu bună-credinţă.<br/>


text:
Ruşinaţi-vă de tată şi de mumă pentru curvie, şi de povăţuitoriu şi putearnic, pentru minciună.<br/>


text:
De leagea Celui Preaînalt şi de aşezământul Lui şi de judecată, ca să îndreptezi pre cel necredincios.<br/>


text:
De osibirea vânzării şi a negoţitorilor; şi de multă certarea fiilor; şi de încruntarea coastei robului rău.<br/>


text:
De învăţătura celui fără de minte şi a celui nebun şi a celui foarte bătrân, carele să priceaşte cu cei tineri, şi vei fi cu adevărat învăţat <f>[1]</f> şi lăudat înaintea tuturor celor vii.<br/>


text:
Fata ascunsă priveghiiare easte tatălui şi grijea ei depărtează somnul de la el; până easte tinără, ca nu cumva să-i treacă vârsta, şi după ce să mărită, să nu să urască.<br/>


text:
Mai bună e răutatea bărbatului, decât muiarea cea făcătoare de bine <f>[2]</f> şi decât muiarea carea ruşinează spre ocară.<br/>


text:
Aduce-mi-voiu, dară, aminte de lucrurile Domnului şi ceale ce am văzut voiu spune; cu cuvintele Domnului, lucrurile Lui.<br/>


text:
Au nu au dat Domnul sfinţilor ca să spuie toate minunile Lui, care le-au întărit Domnul Atotţiitoriul, ca să se întărească întru mărirea Lui toate?<br/>


text:
Vezi curcubeul şi binecuvântă pre Cel ce l-au făcut pre el, că foarte frumos easte în strălucirea sa.<br/>


text:
Vânt reace va sufla de la miiazănoapte şi va îngheţa apa toată, adunarea apei va acoperi şi să va îmbrăca ca cu o platoşe apa.<br/>


text:
Înţeleapte cuvinte întru învăţătura lor, cercând viersurile cântăreţilor şi cântări scrise grăind,<br/>


text:
Şi sânt de carii nu easte pomenire, şi au perit ca cum nu ar fi fost, şi s-au născut ca cum nu s-ar fi născut ei, şi fiii lor după ei.<br/>


text:
Cu sămânţa lor va rămânea bună moştenire nepoţilor, întru aşezământuri de leage au stătut sămânţa lor şi fiii lor, în locul lor.<br/>


text:
Avraam au fost mare părinte a multe neamuri şi nu s-au aflat altul aseamenea lui, întru mărire,<br/>


text:
Pentru aceaea, cu jurământ au aşezat lui, cum că întru sămânţa lui va blagoslovi neamurile şi va înmulţi ca ţerâna pământului şi ca stealele va înălţa sămânţa lui.<br/>


text:
Şi au scos dintru el bărbat de milă, carele au aflat har înaintea ochilor a tot trupul, pre Moisi cel iubit de Dumnezeu şi de oameni, a cărui pomenire easte întru blagoslovenii.<br/>


text:
Asămănatu-l-au pre el cu mărirea sfinţilor şi l-au mărit pre el cu frică asupra vrăjmaşilor şi cu cuvintele lui au făcut să înceate seamne.<br/>


text:
Pentru credinţa şi pentru blândeaţele lui l-au sfinţit; alesu-l-au pre el din tot trupul, făcutu-l-au pre el să auză glasul Său şi l-au băgat pre el în negură.<br/>


text:
Şi i-au dat lui înaintea feaţii porunci, leagea vieţii şi a ştiinţei, ca să înveaţe pre Iacov aşezământul de leage al Său şi pre Israil, judecăţile Sale.<br/>


text:
Nădragi şi haină lungă până în pământ şi umărariu; şi l-au încungiurat pre el cu rodioare de aur şi cu zurgălao multe, împregiur.<br/>


text:
Ca să răsune glas în umblarea lui, auzit să facă sunetul în besearică, întru pomenirea fiilor norodului Său.<br/>


text:
Cu haină sfântă, cu aur şi cu vânăt şi cu mohorât, lucru de împestritoriu cu engolpiul judecăţii, cu arătările adevărului.<br/>


text:
Cu coc răsucit, lucru de meşter, cu pietri scumpe săpate ca peceatea, legate cu aur, lucru de tăietoriu de piiatră, întru pomenire, cu scrisoare săpată după numărul neamurilor lui Israil.<br/>


text:
Cunună de aur deasupra mitrei, închipuirea peceţii sfinţeniei, mărirea cinstei, lucrul vârtutei, poftele ochilor împodobite, frumoasă.<br/>


text:
Mai înainte de el nu au fost ca acealea până în veac, nu s-au îmbrăcat de alt neam, fără numai singuri fiii lui şi nepoţii lui, totdeauna.<br/>


text:
Au fost lui spre legătură veacinică şi săminţiei lui în zilele ceriului, ca să slujească Lui împreună şi să preoţască şi să blagoslovească pre norodul Lui, întru numele Lui.<br/>


text:
Alesu-l-au pre el din toţi cei vii, ca să aducă jertvă Domnului, tămâie şi miros de bună mireasmă întru pomenire, ca să se roage pentru norodul Său.<br/>


text:
Datu-i-au lui poruncile Sale şi puteare preste aşezământurile judecăţilor, ca să înveaţe pre Iacov mărturiile şi în leagea Lui să lumineaze pre Israil.<br/>


text:
Că au stătut, când s-au întors norodul cu bunătatea şi sârguinţa sufletului său, şi s-au rugat pentru Israil.<br/>


text:
Pentru aceaea, i-au pus lui legătură de pace, înainte-stătătoriu celor sfinte şi norodului Său, ca să fie lui şi seminţiei lui mărirea preoţiei în veaci.<br/>


text:
Şi legătură cu David, fiiul din neamul lui Iuda, ca să moştenească împărăţiia fiii lui, unul după altul, singur; aşea moştenire lui Aaron şi seminţiei lui.<br/>


text:
Dea voao înţălepciune întru inima voastră, ca să judecaţi pre norodul Lui cu dreptate, ca să nu se stângă bunătăţile lor şi mărirea lor în neamurile lor<br/>


text:
Carele au fost, după numele său, mare spre mântuirea aleşilor Lui, biruind pre vrăjmaşii carii să scula asupră, ca să moştenească pre Israil.<br/>


text:
Ca să cunoască neamurile urmarea lor, că înaintea Domnului easte războiul lui, că au urmat după Cel Putearnic.<br/>


text:
Şi în zilele lui Moisi au făcut milă el şi Halev, fiiul lui Iefoni, a sta împrotiva vrăjmaşului, a opri pre norod de la păcat şi a potoli răpştirea răutăţii.<br/>


text:
Şi ei doi fiind, s-au mântuit din şeasă sute de mii de pedestraşi, ca să-i bage întru moştenire, în pământul cel ce curge lapte şi miiare.<br/>


text:
Şi au dat Domnul lui Halev tărie, şi până la bătrâneaţe au rămas la el, să se suie el în locul cel înalt al pământului; şi sămânţa lui au ţinut moştenire.<br/>


text:
Şi judecătorii, toţi pre numele său, a cărora inima nu au curvit şi carii nu s-au întors de la Domnul. Fie pomenirea lor întru blagoslovenie!<br/>


text:
Oasăle lor să odrâslească din locul său şi numele lor să se înnoiască întru fiii lor, cei măriţi.<br/>


text:
Iubit de Domnul său au fost Samuil, prorocul Domnului; aşezat-au întru împărăţie şi au uns domn, preste neamul său.<br/>


text:
Şi au chemat pre Domnul cel Putearnic, când au bătut pre vrăjmaşii săi de primpregiur <f>[1]</f>, cu aducerea de miel sugariu.<br/>


text:
Şi, mai înainte de vreamea adormirei veacului, au mărturisit înaintea Domnului şi a unsului: bani şi până la încălţăminte de la tot trupul nu au luat şi nu l-au vinovăţit pre el om.<br/>


text:
Şi după ce au adormit, au prorocit şi au arătat împăratului sfârşitul lui; au înălţat glasul său din pământ întru prorocie, ca să piiarză fărădeleagea norodului.<br/>


text:
În tinereaţele sale au nu au omorât pre uriiaş? Şi au luat ocara din neam când au râdicat mâna sa cu piiatra praştiei şi au oborât sumeţiia lui Goliat?<br/>


text:
Că au chemat pre Domnul cel Preaînalt, Cel ce au dat puteare în dreapta lui să omoară pre omul cel tare în războiu, ca să înalţă cornul neamului său.<br/>


text:
Aşea, întru zeci de mii, l-au mărit pre el şi l-au lăudat pre el întru blagosloveniile Domnului, aducând lui stemă de mărire.<br/>


text:
Că au înfrânt pre vrăjmaşi primpregiur şi au defăimat pre filistimii cei împrotivnici; până în zioa de astăzi au sfărmat cornul lor.<br/>


text:
Dat-au în sărbători bună-cuviinţă şi au împodobit vremile până la sfârşit, lăudând ei numele cel sfânt a Lui şi de dimineaţa răsunând sfinţirea.<br/>


text:
Domnul au şters păcatele lui şi au înălţat în veaci cornul lui, şi i-au dat lui făgăduinţa împăraţilor şi scaonul mărirei întru Israil.<br/>


text:
Solomon au împărăţit în zilele păcii, căruia Dumnezeu i-au dat odihnă primpregiur, ca să zidească casă întru numele Lui şi să gătească sfinţire în veaci.<br/>


text:
Pentru cântece şi pentru pilde şi pentru parimii şi pentru tălmăciri s-au mirat de tine ţările,<br/>


text:
Dat-ai ocară întru mărirea ta şi ai spurcat sămânţa ta, ca să aduci mânie preste fiii tăi şi m-am umilit pentru nebuniia ta, ca să se împărţască împărăţiia în doao părţi, şi de la Efraim să înceapă împărăţie neascultătoare.<br/>


text:
Şi au lăsat după sine, din sămânţa sa, nebunie norodului şi pre Rovoam, cel cu puţină înţălepciune, carele cu sfatul său au abătut norodul.<br/>


text:
Şi pre Ierovoam, feciorul lui Navat, carele au făcut pre Israil să păcătuiască şi au dat lui Efraim calea păcatului.<br/>


text:
Cel ce eşti scris, în mustrări la vremi, ca să potoleşti mâniia mai înainte de mânie şi să întorci inima tatălui cătră fiiu şi să aşezi neamurile lui Iacov.<br/>


text:
Fericiţi cei ce te-au văzut pre tine şi cei ce întru dragoste au adormit, că şi noi cu viiaţă vom trăi.<br/>


text:
Cu toate aceastea nu s-au pocăit norodul şi nu au încetat de la păcate, până ce s-au prădat din pământul său şi s-au râsipit în tot pământul.<br/>


text:
În zilele lui, suitu-s-au Senahirim şi au trimis pre Rapsachi şi au râdicat mâna sa asupra Sionului şi s-au sumeţit cu trufiia sa.<br/>


text:
Atunci s-au clătit inimile şi mâinile lor, şi s-au chinuit ca ceale ce nasc, şi au chemat pre Domnul cel milostiv, întinzind ei mâinile sale cătră El.<br/>


text:
Pentru că au făcut Iezechiia ce au plăcut Domnului şi s-au întărit în căile lui David, tatălui său, care le-au poruncit Isaie, prorocul cel mare şi credincios, întru vedearea sa.<br/>


text:
Pentru că au părăsit leagea Celui Preaînalt; împăraţii lui Iuda au încetat, pentru că au dat cornul său altora şi mărirea sa neamului străin.<br/>


text:
Că l-au chinuit pre el şi în zgău s-au sfinţit proroc, ca să dezrădăcinează şi să năcăjească şi să piiarză, aseamenea să zidească şi să sădească.<br/>


text:
Că şi-au adus aminte de vrăjmaşii cei din povoiu şi bine au făcut celor ce şi-au îndreptat căile.<br/>


text:
Aşea Iisus, fiiul lui Iosedec, carii în zilele lor au zidit casă şi au înălţat besearică sfântă <f>[1]</f> Domnului, gătită spre mărire veacinică.<br/>


text:
Şi pomenirea lui Neemiia, întru multă vreame, cel ce ne-au râdicat noao zidurile ceale căzute şi au întărit porţi şi zăvoară şi au râdicat căsile noastre.<br/>


text:
Nici ca Iosif s-au făcut bărbat povăţuitoriu fraţilor, întărire norodului, şi oasele lui s-au cercetat.<br/>


text:
Sit şi Sim întră oameni s-au mărit şi, mai mult decât tot vieţuitoriul, întru zidirea lui Adam.<br/>


text:
Simon, fiiul lui Onie, preotul cel mare, carele în viiaţa sa au proptit casa şi în zilele sale au întărit besearica,<br/>


text:
Ca soarele strălucind preste besearica Celui Preaînalt şi ca curcubeul luminând în norii mărirei,<br/>


text:
Când să suia la oltariul cel sfânt, slăvea îmbrăcămintea sfinţeniei; iară când priimea părţile din mâinile preoţilor şi el stând lângă grătariul cuptoriului,<br/>


text:
Împregiurul lui, cununa fraţilor, ca odrasla chedrului în Livan, şi l-au încungiurat pre el, ca stâlpările de finic,<br/>


text:
Şi toţi fiii lui Aaron, întru mărirea sa şi aducere Domnului, în mâinile lor, înaintea a toată adunarea lui Israil,<br/>


text:
Vărsat-au la temeiurile jertvenicului miros de bună mireasmă Celui Înalt, Împăratului tuturor. Atunci, au strigat fiii lui Aaron, cu trâmbiţe vărsate au răsunat.<br/>


text:
Atunci, tot norodul, împreună, s-au grăbit şi au căzut cu faţa pre pământ, ca să se închine Domnului său, Atotţiitoriului, Dumnezeului celui Preaînalt.<br/>


text:
Şi au lăudat cântăreţii, cu glasurile sale, în casa cea mare, îndulcitu-s-au viersul; şi s-au rugat norodul Domnului celui Preaînalt cu rugăciune înaintea Celui Milostiv, până ce s-au săvârşit podoaba Domnului şi slujba Lui au sfârşit.<br/>


text:
Atunci, pogorându-să, râdicat-au mâinile sale preste toată adunarea fiilor lui Israil, să dea binecuvântare Domnului cu buzele sale şi întru numele Lui să se laude.<br/>


text:
Să ne dea noao veseliia inimii şi să fie pace în zilele noastre întru Israil, până ce vor fi zilele veacului, ca să întărească la noi credinţa milii Sale, şi în zilele Lui să ne izbăvească pre noi.<br/>


text:
Învăţătura înţeleagerii şi a ştiinţei am scris în cartea aceasta, eu, Iisus, fiiul lui Sirah Ierusalimneanul <f>[1]</f>, carele au vărsat ploaie de înţălepciune din inima sa.<br/>


text:
Fericit e cel ce va petreace întru aceastea; şi cel ce va pune aceastea în inima sa înţălept va fi.<br/>


text:
Că de va face aceastea, la toate va putea, că lumina Domnului easte urma lui, dă celor credincioşi înţălepciune. Bine e cuvântat Domnul în veac. Fie! Fie! <f>[2]</f>.<br/>


text:
Mărturisi-mă-voiu Ţie, Doamne Împărate, şi Te voiu lăuda pre Tine, Dumnezeule,Mântuitoriul mieu.<br/>


text:
Mărturisescu-mă numelui Tău, că acoperitoriu şi ajutoriu Te-ai făcut mie şi ai mântuit trupul mieu de la perire.<br/>


text:
Şi din laţul limbii ocărâtoare şi de buzele celor ce grăiesc minciună, şi înaintea celor ce stau, înainte Te-ai făcut mie ajutoriu.<br/>


text:
Şi m-ai izbăvit pre mine, după mulţimea milii şi a numelui Tău, de la cei ce răcnea, gata să mă mânce,<br/>


text:
Din adâncul pântecelui iadului şi de limba necurată şi de cuvântul mincinos şi de limba cea nedreaptă, cu pâră la împăratul.<br/>


text:
Încungiuratu-m-au de toate părţile şi nu era cine să-mi ajute. Căutat-am ajutoriul oamenilor şi nu era.<br/>


text:
Chemat-am pre Domnul, Tatăl Domnului mieu, ca să nu mă părăsască în zilele năcazului, în vreamea trufaşilor, fără de ajutoriu.<br/>


text:
Lăuda-voiu numele Tău neîncetat, şi-l voiu cânta întru mărturisire, şi s-au auzit rugăciunea mea.<br/>


text:
Când încă eram mai tinăr, mai înainte până ce a nu rătăci, am căutat înţălepciunea, aiavea, întru rugăciunea mea,<br/>


text:
Sufletul mieu l-am îndreptat la dânsa şi întru curăţenie o am aflat pre ea; inima mea mi-am lipit de ea, din început.<br/>


text:
Şi pântecele mieu s-au turburat căutându-o pre ea, pentru aceaea, bună agoniseală mi-am agonisit.<br/>


text:
Supuneţi cerbicea voastră supt jug, şi să priimească sufletul vostru învăţătură; aproape easte a o afla pre ea.<br/>


text:
Şi au luat muiare, căria era numele Susana, fata lui Helchia, frumoasă foarte şi cu frica lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi au fost rânduiţi doi mai bătrâni din norod, judecători în anul acela, de carii zisease Domnul că „Au ieşit fărădeleagea din Vavilon, din bătrâni judecători, carii să părea că ocârmuiesc norodul”.<br/>


text:
Şi o au văzut pre ea cei doi bătrâni în toate zilele întrând şi umblând, şi s-au aprins cu pofta ei.<br/>


text:
Şi şi-au răzvlătit gândul său şi şi-au abătut ochii săi, ca să nu caute spre ceriu, nici şi-au adus aminte de judecăţile ceale dreapte.<br/>


text:
Şi era amândoi înfierbântaţi pentru ea şi n-au spus unul altuia durearea sa, că le era ruşine a-şi spune pofta sa, că vrea să se împreune cu ea.<br/>


text:
Şi păzea cu nevoinţă în toate zilele a o vedea pre ea. Şi au zis unul cătră altul: „Să meargem acasă, că easte vreamea prânzului”.<br/>


text:
Şi, ieşind, s-au despărţit unul de altul şi, întorcându-să, au venit la acelaşi loc şi, întrebând unul pre altul pricina, mărturisiră pofta sa.<br/>


text:
Şi au fost păzind ei, în zi bine întocmită, ea au întrat ca şi ieri şi alaltaieri cu doao feate, şi au poftit să se scalde în grădină, că era cald foarte.<br/>


text:
Şi au zis featelor: „Aduceţi-mi mie untdelemn şi săpun şi închideţi porţile grădinii, ca să mă scald”.<br/>


text:
Şi făcură cum le-au zis şi închisără uşile grădinii şi ieşiră pre uşile ceale de laturi, ca să aducă ceale ce le-au poruncit lor, şi n-au văzut pre bătrâni, că era ascunşi.<br/>


text:
Şi au fost după ce au ieşit featele, s-au sculat cei doi bătrâni şi au alergat asupra ei, şi au zis: „Iată, uşile grădinii sânt închise şi nime nu ne veade pre noi şi sântem aprinşi de pofta ta.<br/>


text:
Pentru aceaea, voiaşte împreună cu noi, şi te culcă cu noi; iară de nu, vom mărturisi asupra ta că au fost cu tine un fecior şi pentru aceaea ai mânat featele de la tine”.<br/>


text:
Că, de voiu face aceasta, moarte easte mie, iară de nu voiu face, nu voiu scăpa din mâinile voastre.<br/>


text:
Mai bine easte mie să nu fac şi să caz în mâinile voastre, decât să păcătuiesc înaintea Domnului”.<br/>


text:
Şi au strigat Susana cu glas mare şi au strigat şi cei doi bătrâni asupra ei şi, alergând, unul au deşchis uşile grădinei.<br/>


text:
Şi, deaca auziră cei de casă strigarea în grădină, săriră înlăuntru pre uşea cea din coastă, să vază ce s-au întâmplat ei.<br/>


text:
Şi după ce au grăit bătrânii cuvintele sale, s-au ruşinat slugile foarte, că niciodată nu s-au grăit cuvânt ca acesta de Susana.<br/>


text:
Şi au fost a doao zi, după ce s-au adunat norodul la Ioachim, bărbatul ei, au venit cei doi bătrâni plini de cugetul cel făr’ de leage asupra Susanei, ca să o omoară pre ea.<br/>


text:
Şi au zis înaintea norodului: „Trimiteţi la Susana, fata lui Helchia, muiarea lui Ioachim”; şi ei au trimis.<br/>


text:
Iară aceşti fără de leage au poruncit să se descopere ea, că era acoperită, ca să se sature de frumseaţele ei.<br/>


text:
Şi au zis bătrânii: „Umblând noi în grădină singuri, au întrat ea cu doao slujnice şi au închis uşea grădinii şi au slobozit slujnicile.<br/>


text:
Şi, văzindu-i pre ei împreunându-să, pre acela nu l-am putut opri, că era mai tare decât noi şi, deşchizând uşile, au sărit afară.<br/>


text:
Şi i-au crezut pre ei adunarea, ca pre nişte bătrâni a norodului şi judecători, şi o au judecat pre ea ca să moară.<br/>


text:
Şi au strigat cu glas mare Susana şi au zis: „Dumnezeule cel Veacinic, cunoscătoriule a celor ascunse, Cel ce ştii toate mai înainte de ce să fac, Tu ştii că minciuni au mărturisit aceştia asupra mea.<br/>


text:
Şi au auzit Dumnezeu glasul ei şi, când o ducea pre ea să o piiarză, au deşteptat Dumnezeu pre Duhul cel Sfânt întru un prunc tinăr, căruia era numele Daniil.<br/>


text:
Şi s-au întors tot norodul cu grabă şi i-au zis lui bătrânii: „Vino de şezi în mijlocul nostru, şi ne spune noao, că ţ-au dat Dumnezeu cinstea bătrâneaţelor”.<br/>


text:
Şi au zis cătră ei Daniil: „Despărţiţi <f>[1]</f> pre ei unul de cătră altul şi-i voiu întreba pre ei”.<br/>


text:
Şi, după ce s-au despărţit unul de altul, au chemat pre unul dintră ei şi au zis cătră el: „Învechitule în zile reale, acum au venit păcatele tale, care le făceai mai înainte, judecând judecăţi strâmbe şi pre cei nevinovaţi vinuind, şi pre cei vinovaţi slobozind, de vreame ce Domnul zice: «Pre cel nevinovat şi pre cel drept să nu-l omori».<br/>


text:
Acum, dară, de ai văzut pre aceasta, spune supt ce copaciu i-ai văzut pre ei împreunându-să întră sine?” Iară el au zis: „Supt shin”.<br/>


text:
Şi, puindu-l pre acela deosebi, au poruncit să aducă pre celalalt şi i-au zis lui: „Sămânţa lui Hanaan şi nu a lui Iuda, frumseaţele te-au înşelat pre tine şi pofta au răzvlătit inima ta.<br/>


text:
Aşea făceaţi featelor lui Israil, care, temându-să, să împreuna cu voi; ci nu au suferit fata lui Iuda fărădeleagea voastră.<br/>


text:
Acum, dară, spune-mi supt ce copaciu i-aţi văzut pre ei împreunându-să întră sine?” Iară el au zis: „Supt prin”.<br/>


text:
Că aşteaptă îngerul lui Dumnezeu, având sabie, să te taie în doao, ca să vă piiarză de tot pre voi”.<br/>


text:
Şi au strigat toată adunarea cu glas mare şi bine au cuvântat pre Dumnezeu, Cel ce mântuiaşte pre cei ce nădăjduiesc întru El.<br/>


text:
Şi s-au sculat asupra celor doi bătrâni, că i-au arătat pre ei Daniil, din gura lor, că au mărturisit minciuni. Şi le-au făcut lor după Leagea lui Moisi, precum cu vicleşug au fost gândit să facă deaproapelui său. Şi i-au omorât pre ei şi au scăpat sângele cel nevinovat în ioa aceaea.<br/>


text:
Iară Helchia şi muiarea lui au lăudat pre Dumnezeu, pentru Susana, fata lor, împreună cu Ioachim, bărbatul ei, şi cu toate rudeniile ei, pentru că nu s-au aflat întru ea lucru urât.<br/>


text:
Şi au vieţuit Daniil împreună cu împăratul acesta şi au întrecut cu mărirea pre toţi priiatinii lui.<br/>


text:
Şi era un idol la vaviloneani, căruia era numele Vil, şi să cheltuia la el în toată zioa făină de grâu artave doaosprăzeace şi oi patruzeci şi veadre de vin şease.<br/>


text:
Şi împăratul cinstea pre el şi mergea în toate zilele de să închina lui; iară Daniil să închina Dumnezeului său.<br/>


text:
Iară el au zis: „Pentru că nu crez în idoli făcuţi de mâini, ci în Dumnezeu cel Viu, Carele au făcut ceriul şi pământul şi are stăpânie peste tot trupul”.<br/>


text:
Şi i-au zis împăratul: „Dară nu ţi se pare ţie Vil a fi Dumnezeu viu? Nu vezi câte mănâncă şi bea în toate zilele?”<br/>


text:
Şi au zis Daniil, râzind: „Nu te înşela, împărate, acesta easte dinlăuntru lut şi din afară aramă, şi nu mâncă, nici bea niciodată”.<br/>


text:
Şi măniindu-să împăratul, au chemat pre preoţii lui şi au zis lor: „De nu-mi veţi spune cine e cel ce mâncă cheltuiala aceasta, veţi muri!<br/>


text:
Şi au zis preoţii lui Vil: „Iată, noi ieşim afară, iară tu, împărate, pune bucatele şi vinul şi închide uşa şi o pecetluiaşte cu inelul tău.<br/>


text:
Şi dimineaţă, când vei veni, de nu vei afla toate mâncate de Vil, să murim noi sau Daniil, cel ce au minţit asupra noastră”.<br/>


text:
Iară ei nu băga samă, pentru că făcusă pre supt masă întrare ascunsă şi printr-aceaea întra totdeauna şi mânca acealea.<br/>


text:
Şi au fost după ce au ieşit ei, şi împăratul au pus bucatele lui Vil, au poruncit Daniil slugilor sale şi adusără cenuşe şi au aşternut toată besearica înaintea împăratului singur.<br/>


text:
Iară preoţii au venit noaptea, după obiceaiul lor, şi muierile lor şi pruncii lor, şi mâncară toate şi beură.<br/>


text:
Şi au fost cât au deşchis porţile, uitându-să pre masă, împăratul au strigat cu glas mare: „Mare eşti Vil şi nu easte la tine nici un vicleşug”.<br/>


text:
Şi au râs Daniil şi au oprit pre împăratul ca să nu între înlăuntru, şi au zis: „Vezi faţa pământului şi cunoaşte a cui sânt urmele aceastea”.<br/>


text:
Şi mâniindu-să împăratul, atunci au prins pre preoţi şi pre muieri şi pre fiii lor, şi i-au arătat lui uşile ceale ascunse, prin care întra şi mânca ceale de pre masă.<br/>


text:
Şi i-au omorât pre ei împăratul şi pre Vil l-au dat lui Daniil, şi l-au stricat pre el şi besearica lui.<br/>


text:
Acesta e viu şi mâncă şi bea, nu vei putea zice că acesta nu easte dumnezeu viu, deci închină-te lui”.<br/>


text:
Şi au zis Daniil: „Domnului Dumnezeului mieu mă voiu închina, că Acela easte Dumnezeu viu, iară tu, împărate, dă-mi slobozenie şi voiu omorî bălaurul fără de sabie şi fără de toiag”.<br/>


text:
Şi au zis împăratul: „Dau-l ţie”. Şi au luat Daniil răşină şi său şi peri şi le-au fiert într-un loc şi au făcut cocoloş şi le-au aruncat în gura bălaurului şi au plesnit bălaurul.<br/>


text:
Şi au zis: „Jidov s-au făcut împăratul! Pre Vil au stricat, şi pre bălaur au omorât, şi pre preoţi i-au tăiat”.<br/>


text:
Şi era în groapă şeapte lei şi le da lor pre zi doao trupuri şi doao oi; iară atunci nu le-au dat lor, ca să mânce pre Daniil.<br/>


text:
Şi era atunci Avacum proroc în ţara jidovească şi acela fierseasă fiertură şi au dimicat pâine în scafă şi mergea la câmp să ducă secerătorilor.<br/>


text:
Şi au zis îngerul Domnului cătră Avacum: „Du prânzul care-l ai în Vavilon, lui Daniil, în groapa leilor”.<br/>


text:
Şi l-au luat îngerul Domnului pre el de creaştetul lui şi-l ţinea de părul capului lui şi l-au pus în Vavilon, deasupra groapei, întru răpegiunea duhului său.<br/>


text:
Şi au zis Daniil: „Că Ţ-ai adus aminte de mine, Dumnezeule, şi n-ai părăsit pre cei ce Te caută şi Te iubesc pre Tine”.<br/>


text:
Şi s-au sculat Daniil şi au mâncat; iară îngerul Domnului îndată au pus pre Avacum la locul său.<br/>


text:
Iară împăratul au venit a şeaptea zi să plângă pre Daniil, şi au venit la groapă şi s-au uitat înlăuntru şi, iată, Daniil şedea.<br/>


text:
Şi au strigat împăratul cu glas mare şi au zis: „Mare eşti, Doamne Dumnezeul lui Daniil, şi nu easte altul afară de Tine”.<br/>


text:
Şi au fost după ce au bătut Alexandru Machidoneanul, feciorul lui Filip, carele au ieşit din pământul Hetiimului, şi au bătut pre Darie, împăratul perşilor şi al midilor, şi au împărăţit în locul lui, întâiu preste grecime.<br/>


text:
Şi au trecut până la marginile pământului, şi au luat prăzi de la neamuri multe şi s-au alinat pământul înaintea lui.<br/>


text:
Şi au chemat pre slugile sale ceale cinstite, carii cu sine era crescuţi din tinereaţe, şi le-au împărţit lor împărăţiia sa, încă fiind viu.<br/>


text:
Şi au pus toţi steme, după ce au murit el, şi fiii lor după dânşii, ani mulţi, şi s-au înmulţit răutăţile pre pământ.<br/>


text:
Şi au ieşit dintr-înşii o rădăcină păcătoasă, Antioh Epifan, feciorul lui Antioh împărat, carele fuseasă la Roma zălog, şi au împărăţit în anul o sută treizeci şi şeapte a împărăţiei grecilor.<br/>


text:
În zilele acealea, ieşit-au din Israil nişte fii fără de leage şi au îndemnat pre mulţi, zicând:<br/>


text:
„Să meargem şi să facem legătură cu neamurile ceale dimpregiurul nostru, că, de când ne-am despărţit de ei, ne-au aflat pre noi multe răutăţi”.<br/>


text:
Şi s-au îndemnat oarecarii din norod şi s-au dus la împăratul şi le-au dat lor puteare a face dreptăţile neamurilor.<br/>


text:
Şi nu s-au tăiat împregiur, şi s-au depărtat de leagea cea sfântă şi s-au împreunat cu neamurile şi s-au vândut a face rău.<br/>


text:
Şi s-au gătit împărăţiia înaintea lui Antioh şi au gândit a împărăţi Eghiptul, ca să împărăţască preste amândoao împărăţiile.<br/>


text:
Şi au întrat în Eghipt cu gloată grea, cu cară şi cu elefanţi şi cu călăreţi şi cu corăbii multe.<br/>


text:
Şi au rânduit războiu asupra lui Ptolomeiu, împăratul Eghiptului; şi s-au înfrânt Ptolomeiu de faţa lui şi au fugit, şi au căzut mulţi răniţi.<br/>


text:
Şi au cuprins cetăţile ceale tari în pământul Eghiptului şi au luat prăzile pământului Eghiptului.<br/>


text:
Şi s-au suit asupra lui Israil şi a Ierusalimului, cu norod mult, şi au întrat în besearică cu mândrie şi au luat jertvenicul cel de aur şi sfeaşnicul luminei şi toate vasele ei şi masa punerii-înainte şi căuşile şi năstrăpile şi cădealniţele ceale de aur şi catapeteazma şi cununile şi podoaba cea de aur, carea era în faţa besearicii, şi le-au sfărâmat toate.<br/>


text:
Şi au luat argintul şi aurul şi vasele ceale poftite, şi au luat vistieriile ceale ascunse, care le-au aflat; şi luându-le toate s-au dus în pământul său.<br/>


text:
Şi au suspinat boiarii şi bătrânii, fecioarele şi tinerii au slăbit, şi frumseaţa muierilor s-au schimbat.<br/>


text:
Şi s-au clătit pământul pentru cei ce lăcuia pre dânsul, şi toată casa lui Iacov s-au îmbrăcat cu ruşine.<br/>


text:
Şi, după doi ani de zile, trimis-au împăratul pre cel mai mare preste biruri în cetăţile Iudei şi au venit în Ierusalim cu gloată mare.<br/>


text:
Şi au căzut asupra cetăţii fără de veaste şi o au lovit pre ea cu rană mare şi au pierdut norod mult dintru Israil.<br/>


text:
Şi au zidit cetatea lui David, cu zid mare şi tare şi cu turnuri tari, şi le-au fost lor apărare.<br/>


text:
Şi au fugit cei ce lăcuia în Ierusalim, pentru ei, şi s-au făcut lăcaş străinilor şi s-au făcut străină fiilor săi, şi pruncii ei o au părăsit pre ea.<br/>


text:
Sfinţeniia ei s-au pustiit ca pustiia, praznicile ei s-au întors în jeale, sâmbetele ei, întru ocară, cinstea ei, întru defăimare.<br/>


text:
Şi au scris împăratul la toată împărăţiia sa să fie toţi un norod şi să părăsască fieştecarele leagea sa.<br/>


text:
Şi au trimis împăratul cărţi prin mâinile solilor în Ierusalim şi în cetăţile Iudeii <f>[1]</f>, să umble după legile ceale străine ale pământului.<br/>


text:
Să zidească jertvenice şi capişti şi casă de idoli, şi să jertvească cărnuri de porc şi de dobitoace necurate.<br/>


text:
Şi să-şi lasă pre fiii săi netăiaţi împregiur, şi să spurce sufletele lor cu toată necurăţeniia şi pângăriciunea, ca să uite leagea şi să schimbe toate îndreptările.<br/>


text:
După toate cuvintele aceastea, au scris la toată împărăţiia sa şi au pus luători de samă preste tot norodul.<br/>


text:
Şi s-au adunat la ei mulţi din norod, toţi carii au părăsit leagea şi au făcut reale pre pământ.<br/>


text:
Iară în zioa a cincisprăzeace a lunii lui haselev, în anul o sută patruzeci şi cinci, au zidit spurcăciunea pustiirii pre oltariu, şi în cetăţile Iudei împregiur au zidit capişti.<br/>


text:
Şi oriunde să afla la cineva Cartea Legii, şi oricine ţinea leagea, acela, din porunca împăratului, să omorea.<br/>


text:
Şi pre prunci i-au spânzurat de grumazii lor şi casele lor le-au prădat şi pre cei ce i-au tăiat împregiur i-au omorât.<br/>


text:
Şi mai voit-au a muri, decât a să pângări cu mâncări spurcate şi a spurca leagea cea sfântă, şi au murit.<br/>


text:
În zilele acealea, sculatu-s-au Matatiia, fiiul lui Ioan, al lui Simeon, preotul, din fiii lui Ioariv, de la Ierusalim, şi au şezut în Modin.<br/>


text:
Au zis: „Vai mie, pentru ce m-am născut a vedea zdrobirea norodului mieu şi zdrobirea cetăţii ceii sfinte şi a şedea acolo, când s-au dat în mâinile vrăjmaşilor,<br/>


text:
Vasele mărirei ei s-au dus în robie, omorâtu-s-au pruncii ei în uliţă, tinerii ei, cu sabiia vrăjmaşului.<br/>


text:
Şi, iată, sfintele noastre şi frumseaţa noastră şi mărirea noastră s-au pustiit, şi le-au spurcat pre eale neamurile.<br/>


text:
Pentru ce să trăim mai mult?” Şi şi-au rupt Matatiia şi fiii lui hainele lor şi s-au îmbrăcat cu saci şi au plâns foarte.<br/>


text:
Şi au venit cei trimişi de la împăratul, carii silea pre cei din Modin, cetatea, să părăsească pre Dumnezeu şi să jertvească.<br/>


text:
Şi, răspunzind cei de la împăratul, au zis lui Matatiia, zicând: „Boiariu mare eşti şi mărit în cetatea aceasta şi întărit cu fii şi cu fraţi.<br/>


text:
Acum, dară, vino întâiu şi fă porunca împăratului, precum au făcut toate neamurile şi bărbaţii lui Iuda, cei ce au rămas în Ierusalim, şi vei fi tu şi casa ta dintru priiatinii împăratului. Şi tu şi fiii tăi, bărbaţi, mări cu argint şi cu aur şi cu daruri multe”.<br/>


text:
Şi au răspuns Matatiia şi au zis cu glas mare: „Măcar de şi toate neamurile împărăţiei şi ceale din casa împăratului vor asculta de el şi să vor depărta fieştecarele de la închinăciunea părinţilor săi şi au ascultat de poruncile lui,<br/>


text:
De cuvintele împăratului nu vom asculta, ca să treacem slujba noastră la dreapta au la stânga”.<br/>


text:
Şi, după ce au încetat a grăi cuvintele aceastea, au venit un bărbat jidov înaintea tuturor, să jertvească în capiştea cea din Modin, după porunca împăratului.<br/>


text:
Şi au văzut Matatiia şi s-au aprins de râvnă şi s-au cutremurat rărunchii lui şi s-au aprins de mânie după judecată, şi, alergând, l-au junghiiat pre el pre jertvenic.<br/>


text:
Şi pre omul împăratului, carele silea să jertvească, l-au omorât întru aceaeaşi vreame, şi jertvenicul l-au stricat.<br/>


text:
Şi au strigat Matatiia în cetate cu glas mare, zicând: „Tot cel ce are râvna legii şi să ţine de legătură să vie după mine”.<br/>


text:
Să şează acolo ei şi fiii lor şi muierile lor şi dobitoacele lor, pentru că s-au înmulţit preste ei răutăţile.<br/>


text:
Şi s-au spus oamenilor împăratului şi ostaşilor, carii era în Ierusalim, cetatea lui David, că s-au dus oamenii carii nu ţin porunca împăratului în locuri ascunse, în pustie.<br/>


text:
Şi au alergat după ei mulţi şi, ajungându-i, au tăbărât asupra lor şi au făcut asupra lor războiu în zioa sâmbetelor.<br/>


text:
Şi au zis cătră ei: „Ajungă-vă până acuma. Ieşiţi şi faceţi după cuvântul împăratului şi veţi trăi”.<br/>


text:
Iară ei au zis: „Nu vom ieşi, nici vom face cuvântul împăratului, ca să spurcăm zioa sâmbetii”.<br/>


text:
Ci nu le-au răspuns lor, nici piiatră n-au aruncat asupra lor, nici au astupat ascunsurile, zicând:<br/>


text:
„Să murim toţi întru nevinovăţiia noastră, şi va mărturisi pentru noi ceriul şi pământul, că fără de judecată ne piiardeţi pre noi”.<br/>


text:
Şi s-au sculat cu războiu asupra lor sâmbăta, şi au murit ei şi muierile lor şi fiii lor şi dobitoacele lor, ca la o mie de suflete de oameni.<br/>


text:
Şi au zis om cătră deaproapele său: „De vom face toţi cum au făcut fraţii noştri şi nu vom da războiu asupra neamurilor acestora, pentru sufletele şi dreptăţile noastre, acum, cât mai curând, ne vor piiarde de pre pământ”.<br/>


text:
Şi s-au sfătuit în zioa aceaea, zicând: „Tot omul carele va veni asupra noastră cu războiu sâmbăta, să dăm războiu asupra lui şi să nu murim toţi, precum au murit fraţii noştri, în ascunsuri”.<br/>


text:
Atunci, s-au strâns la ei adunarea asideilor, tari la puteare, din Israil, tot cel ce voia leagea.<br/>


text:
Şi au adunat oaste şi au bătut pre cei păcătoşi cu măniia sa, şi pre bărbaţii cei fără de leage, cu urgiia sa, şi cei rămaşi au fugit la neamuri, să scape.<br/>


text:
Şi au tăiat împregiur pre pruncii cei netăiaţi împregiur, câţi au aflat în hotarăle lui Israil, cu tărie.<br/>


text:
Şi au scos leagea din mâinile neamurilor şi din mâinile împăraţilor, şi n-au dat corn păcătosului.<br/>


text:
Şi s-au apropiiat zilele lui Matatie să moară şi au zis fiilor săi: „Acum s-au întărit trufiia şi certarea şi vreamea sfârşitului şi urgiia mâniei.<br/>


text:
Acum, dară, fiilor, râvnitori fiţi legii şi daţi sufletele voastre pentru legătura părinţilor noştri.<br/>


text:
Aduceţi-vă aminte de lucrurile părinţilor noştri, care le-au făcut întru neamurile sale, şi veţi lua mărire mare şi nume veacinic.<br/>


text:
Şi, iată, Simeon, fratele vostru, ştiu că om de sfat easte, de el să ascultaţi în toate zilele. Acesta va fi voao în loc de tată.<br/>


text:
Şi Iuda Macaveul, carele easte cu puteare tare din tinereaţele sale, acesta va fi căpetenie oastei, ca să faceţi războiu asupra noroadelor.<br/>


text:
Şi bine i-au cuvântat pre ei şi s-au adaos la părinţii săi şi au murit în anul o sută patruzeci şi şease.<br/>


text:
Şi l-au îngropat pre el fiii lui în mormânturile părinţilor săi, în Modin, şi l-au plâns pre el tot Israilul plângere mare.<br/>


text:
Şi, ajutându-i toţi fraţii lui şi toţi câţi să lipisă de tatăl lui, au bătut războiul lui Israil, cu veselie.<br/>


text:
Şi au făcut mărire norodului său şi s-au îmbrăcat cu zauo, ca un uriiaş, şi s-au încins cu armele sale ceale de războiu şi au întărit războaie, apărând tabăra cu sabie.<br/>


text:
Şi au gonit pre cei fără de leage, certându-i, şi pre cei ce turbura pre norodul său i-au ars cu foc.<br/>


text:
Şi s-au tras toţi cei fără de leage de frica lor şi toţi lucrătorii fărădelegii împreună s-au turburat şi s-au sporit mântuirea în mâna lui.<br/>


text:
Şi au amărât împăraţi mulţi şi au veselit pre Iacov cu faptele sale, şi până în veac pomenirea lui, întru binecuvântare.<br/>


text:
Şi trecând prin cetăţile Iudei, au pierdut pre cei necredincioşi dintr-însele şi au întors mâniia de cătră Israil.<br/>


text:
Şi au adunat Apolonie neamuri şi de la Samariia puteare mare, ca să dea războiu asupra lui Israil.<br/>


text:
Şi au înţeles Iuda şi au ieşit înaintea lui, şi l-au bătut pre el şi l-au omorât, şi mulţi au căzut răniţi, iară ceialalţi au fugit.<br/>


text:
Şi au luat prăzile lor şi sabiia lui Apolonie o au luat Iuda, şi cu aceaea au făcut războiu în toate zilele.<br/>


text:
Şi, auzind Siron, mai-marele puterii Siriei, că au strâns Iuda adunare şi ceata credincioşilor cu sine şi acelor ce ies la războiu, au zis:<br/>


text:
„Face-voiu mie nume şi mă voiu mări întru împărăţie şi voiu bate pre Iuda şi pre cei ce sânt cu el şi pre cei ce nu ascultă de cuvântul împăratului”.<br/>


text:
Şi au adaos a să sui; şi s-au suit cu el tabăra necuraţilor, cea tare, ca să-i ajute lui şi să facă izbândă asupra fiilor lui Israil.<br/>


text:
Şi, văzind că vine tabăra întru întimpinarea lor, au zis cătră Iuda: „Cum noi, puţini, vom putea să dăm războiu asupra atâta mulţime tare? Şi noi am slăbit, ajunând astăzi”.<br/>


text:
Şi au zis Iuda: „Lezne easte a să închide mulţi în mâinile celor puţini şi nu easte osibire înaintea Dumnezeului ceriului a mântui cu mulţi, au cu puţini.<br/>


text:
Aceia vin asupra noastră cu sumeţie multă şi cu fărădeleage, ca să ne piiarză pre noi şi pre muierile noastre şi pre fiii noştri, ca să ne prade pre noi.<br/>


text:
Şi, după ce au încetat a grăi, au sărit asupra lor fără de veaste şi s-au surpat Siron şi tabăra lui, înaintea lui.<br/>


text:
Şi i-au gonit pre ei la pogorâşul Vetoronului, până la câmp, şi au căzut dintru ei ca vro opt sute de bărbaţi, iară ceialalţi au fugit la pământul Filistimului.<br/>


text:
Şi au început frica lui Iuda şi a fraţilor lui şi spaima a cădea preste neamurile ceale dimpregiurul lor.<br/>


text:
Iară după ce au auzit Antioh împărat cuvintele aceastea, s-au mâniiat cu iuţime şi, trimiţind, au adunat toate oştile împărăţiei sale, tabără mare foarte.<br/>


text:
Şi, deşchizind cămara sa, au dat lefi ostaşilor lui pre un an şi le-au poruncit lor într-un an să fie gata la toată treaba.<br/>


text:
Iară deaca au văzut că s-au sfârşit argintul din vistierii şi birurile ţării sânt puţine pentru împărechiiarea şi rana ce au făcut pre pământ, stricând legile care au fost din zilele ceale dintâiu,<br/>


text:
Şi s-au temut ca nu cumva să nu aibă, ca o dată, şi a doao oară cheltuiale şi daruri, carele dădusă mai înainte cu mână largă, cât au întrecut cu dăruirea pre toţi împăraţii cei ce au fost mai înainte de el.<br/>


text:
Şi să îndoia cu sufletul său foarte, şi s-au sfătuit să meargă la Persida şi să ia dăjdile ţărilor şi să adune argint mult.<br/>


text:
Şi au lăsat pre Lisiia, om mărit şi de neam împărătesc, mai-mare preste lucrurile împăratului, de la râul Efratului până la hotarăle Eghiptului.<br/>


text:
Şi i-au dat lui jumătate din oşti şi elefanţi, şi i-au poruncit lui despre toate lucrurile care au voit, şi de lăcuitorii Iudeii şi ai Ierusalimului.<br/>


text:
Ca să trimiţă asupra lor oaste, să strâce şi să rădice tăriia lui Israil, şi rămăşiţa Ierusalimului, şi să piiarză pomenirea lor, din loc.<br/>


text:
Iară împăratul au luat ceaealaltă jumătate de oşti, care rămăsease, şi s-au sculat de la Antiohiia, din cetatea împărăţiei sale, în anul o sută patruzeci şi şeapte.<br/>


text:
Şi au trecut apa Efratului şi mergea prin ţările ceale de sus, şi au ales Lisia pre Ptolomeu, fiiul lui Dorimen, şi pre Nicanor şi pre Gorghie, bărbaţi tari, din priiatinii împăratului.<br/>


text:
Şi au trimis cu ei patruzeci de mii de bărbaţi şi şeapte mii de călăreţi, ca să vie în pământul Iudei şi să-l strice de tot, după cuvântul împăratului.<br/>


text:
Şi s-au sculat cu toată putearea lor şi au venit şi au tăbărât aproape de Emaum, în pământul câmpiei.<br/>


text:
Şi au auzit neguţătorii ţării numele lor, şi au luat argint şi aur mult foarte şi slugi, şi au venit la tabără, ca să ia pre fiii lui Israil robi.<br/>


text:
Şi au văzut Iuda şi fraţii lui că s-au înmulţit răutăţile şi oştile tăbărăsc în hotarăle lor, şi au înţeles de cuvintele împăratului, care au poruncit să facă norodului spre piiardere şi spre perire.<br/>


text:
Şi au zis fieştecarele cătră deaproapele său: „Să râdicăm surparea norodului nostru şi să dăm războiu pentru norodul nostru şi pentru ceale sfinte”.<br/>


text:
Şi s-au strâns adunarea, ca să fie gata la războiu şi ca să se roage şi să ceară milă şi îndurări.<br/>


text:
Şi Ierusalimul era nelăcuit, ca o pustie; nu era cine să între şi cine să iasă din cei născuţi a lui; şi sfinţeniia călcată de fiii celor de neam străin, şi coşteiul era sălaşul neamurilor; şi s-au luat bucuriia de la Iacov şi s-au sfârşit fluiera şi alăuta.<br/>


text:
Şi s-au adunat şi au venit la Masifa, în preajma Ierusalimului, că locul rugăciunei lui Israil, mai înainte, era la Masifa.<br/>


text:
Şi au postit în zioa aceaea şi s-au îmbrăcat cu saci, şi cenuşe au pus pre capetele sale şi şi-au rupt hainele sale.<br/>


text:
Şi au întins cărţile legii, de care cerca neamurile, ca să se scrie într-însele chipurile idolilor săi.<br/>


text:
Şi au adus hainele preoţeşti şi ceale întâiu născute şi zăciuialele, şi au pus înainte pre nazareii cei ce plinisă zilele sale.<br/>


text:
Şi, iată, neamurile s-au adunat asupra noastră, ca să ne piiarză pre noi; Tu ştii ceale ce gândesc ei asupra noastră.<br/>


text:
Cum vom putea sta împrotiva feaţii lor, de nu ne vei ajuta Tu noao?” Şi au trimbitat cu trimbiţele şi au strigat cu glas mare.<br/>


text:
Şi, după aceasta, au pus Iuda povăţuitori norodului, preste mii şi preste sute, şi preste cincizeci şi preste zeace.<br/>


text:
Şi au zis celor ce zidea case şi celor ce-şi logodisă muieri şi sădisă vii şi celor fricoşi să se întoarcă fieştecarele la casa sa, după leage.<br/>


text:
Şi au zis Iuda: „Încingeţi-vă şi vă faceţi fii tari, şi fiţi gata pre dimineaţă, ca să daţi războiu asupra neamurilor acestora, care s-au adunat împrotiva noastră ca să ne piiarză pre noi şi sfintele noastre.<br/>


text:
Că mai bine easte să murim noi în războiu, decât să vedem răutăţile neamului nostru şi ale sfintelor.<br/>


text:
Şi au luat Gorghie cinci mii de bărbaţi şi o mie de călăreţi aleşi, şi au purces tabăra noaptea.<br/>


text:
Ca să năvălească asupra taberii jidovilor şi să-i lovească pre ei fără de veaste, şi fiii marginei era lui povăţuitori.<br/>


text:
Şi auzind Iuda, s-au sculat el şi cei putearnici, ca să lovească oastea împăratului, cea din Emaum,<br/>


text:
Şi au venit Gorghie la tabăra Iudei noaptea şi pre nimene nu au aflat, şi i-au căutat pre ei în munţi, că zicea: „Fug aceştia de noi”.<br/>


text:
Şi, o dată cu zioa, s-au ivit Iuda în câmp, cu trei mii de bărbaţi, însă platoşe şi sabii nu avea, precum le era voia.<br/>


text:
Şi, văzind tabăra neamurilor tare şi înzăoată, şi călărime împregiurul ei, şi aceştia învăţaţi la războiu,<br/>


text:
Şi au zis Iuda bărbaţilor, celor ce era cu el: „Nu vă teameţi de mulţimea lor, şi de năvala lor nu vă înfricoşaţi.<br/>


text:
Aduceţi-vă aminte cum s-au mântuit părinţii noştri la Marea Roşie, când i-au gonit pre ei Faraon cu puteare.<br/>


text:
Şi acum să strigăm la ceriu, că doară Să va milostivi spre noi şi-Şi va aduce aminte de legătura părinţilor noştri şi va zdrobi tabăra aceasta, astăzi, înaintea feaţii noastre.<br/>


text:
Şi au râdicat cei de alt neam ochii săi şi i-au văzut pre ei venind înainte şi au ieşit din tabără la războiu.<br/>


text:
Şi au trâmbitat cei ce era cu Iuda şi s-au lovit şi s-au surpat neamurile şi au fugit la câmp; iară cei dindărăpt, toţi au căzut în sabie.<br/>


text:
Şi i-au gonit pre ei până la Gamron <f>[1]</f>, şi până la Câmpii Idumeii şi a Azotului şi a Iamniei.<br/>


text:
Şi au zis cătră norod: „Să nu poftiţi prăzile, că războiul easte în preajma noastră, şi Gorghie şi oastea lui în munte, aproape de noi.<br/>


text:
Ci staţi acum asupra vrăjmaşilor noştri şi daţi războiu lor, şi după aceaea veţi lua prăzile lor cu îndrăzneală”.<br/>


text:
Şi au văzut că s-au înfrânt. Şi cei ce sânt cu Iuda au aprins tabăra, că fumul care să vedea arăta ce s-au făcut.<br/>


text:
Şi ei, văzind aceastea, s-au înfricoşeat foarte. Şi, văzind şi tabăra lui Iuda la câmp gata de războiu,<br/>


text:
Şi s-au întors Iuda să prade tabăra, şi au luat aur mult şi argint şi vânăt şi mohorât de la mare, şi avuţie mare.<br/>


text:
Şi, întorcându-să, au lăudat şi bine au cuvântat pre Dumnezeul ceriului, că e bun, că în veac e mila Lui.<br/>


text:
Iară el, auzind, s-au turburat şi s-au măhnit, că nu s-au făcut lui Israil ceale ce au voit el şi nu s-au întâmplat ceale ce i-au poruncit lui împăratul.<br/>


text:
Iară în anul viitoriu au gătit Lisiia bărbaţi aleşi, şeasezeci de mii, şi cinci mii de călăreţi, ca să bată Ierusalimul.<br/>


text:
Şi au venit la Idumeea şi au tăbărât la Vetsura şi au ieşit înaintea lor Iuda, cu zeace mii de bărbaţi.<br/>


text:
Şi, văzind tabăra lor tare, s-au rugat, zicând: „Bine eşti cuvântat, Mântuitoriul lui Israil, Cel ce ai zdrobit pornirea celui putearnic, prin mâna robului Tău, David, şi ai dat tabăra celor de alt neam în mâinile lui Ionatan, fiiului lui Saul, şi a purtătoriului lui de arme.<br/>


text:
Închide tabăra aceasta în mâna norodului Tău, Israil, şi să se ruşineaze cu putearea şi cu călărimea lor.<br/>


text:
Oborî-i pre ei cu sabiia celor ce Te iubesc, şi să Te laude pre Tine toţi cei ce ştiu numele Tău, cu cântări!”<br/>


text:
Şi s-au lovit unii cu alţii şi au căzut din tabăra lui Lisie ca la vro cinci mii de oameni, şi au căzut înaintea lor.<br/>


text:
Şi văzind Lisie înfrângerea ce s-au făcut a taberii sale şi îndrăznirea Iudei, şi cum că sânt gata au a trăi, au a muri vitejeaşte, s-au dus la Antiohiia şi au adunat străini şi, înmulţind oastea cea făcută, socotea iarăşi să vie în Iudeea.<br/>


text:
Şi au zis Iuda şi fraţii lui: „Iată, s-au zdrobit vrăjmaşii noştri, să ne suim să curăţim sfintele şi să le înnoim”.<br/>


text:
Şi au văzut sfinţeniia pustiită şi jertvenicul spurcat şi porţile arse şi în curţi tufe răsărite, ca într-o pădure sau ca într-un munte, şi cămările surpate.<br/>


text:
Atunci, au rânduit Iuda bărbaţi, ca să bată pre cei ce era în băşti, până ce va curăţi sfintele.<br/>


text:
Şi le-au venit lor sfat bun, ca să-l strice, ca nu cumva să le fie lor spre ocară, că l-au fost spurcat neamurile; şi au stricat jertvenicul.<br/>


text:
Şi au pus pietrile în muntele casii, în loc bun, până va veni prorocul ca să răspunză pentru eale.<br/>


text:
Şi au făcut vase sfinte noao şi au băgat sfeaşnicul şi jertvenicul arderilor de tot şi al tămâierilor şi masa în besearică.<br/>


text:
Şi au tămâiat preste jertvenic şi au aprins luminile ceale de pre sfeaşnic şi lumina în besearică.<br/>


text:
Şi au pus pre masă pâini şi au întins păretare şi au săvârşit toate lucrurile care le-au făcut.<br/>


text:
Şi au mânecat dimineaţa, în doaozeci şi cinci de zile a lunii a noaoa, aceasta easte luna haselev, a anului o sută patruzeci şi opt.<br/>


text:
Pre vreamea şi în zioa în carea l-au spurcat pre el neamurile, întru aceaea s-au înnoit cu cântări şi cu alăute şi cu copuze şi cu chimvale.<br/>


text:
Şi au căzut tot norodul pre faţa sa şi s-au închinat şi bine au cuvântat pre Dumnezeul ceriului, Cel ce bine au sporit lor.<br/>


text:
Şi au făcut noirea jertvenicului, în opt zile, şi au adus arderi de tot cu veselie şi au jertvit jertvă de mântuire şi de laudă.<br/>


text:
Şi au împodobit faţa besearicii, cea dinainte, cu cununi de aur şi cu păvezoare, şi au înnoit porţile şi cămerile şi le-au pus lor uşi.<br/>


text:
Şi au rânduit Iuda şi fraţii lui, şi toată adunarea lui Israil, ca să se ţie zilele înnoirei jertvenicului în vremile sale, din an în an, în opt zile, de la doaozeci şi cinci a lunii haselev, cu veselie şi cu bucurie.<br/>


text:
Şi au zidit în vreamea aceaea Muntele Sionului împregiur, cu zid înalt şi cu turnuri tari, ca nu cumva, venind neamurile, să le calce, cum făcusă mai înainte.<br/>


text:
Şi au rânduit acolo oaste să-l păzască şi au întărit pre el să păzască pre Vetsura, ca să aibă norodul întărire de cătră faţa Idumeii.<br/>


text:
Şi au fost deaca au auzit neamurile de primpregiur, că s-au zidit jertvenicul şi s-au înnoit sfinţeniia ca şi mai înainte, s-au mâniiat foarte.<br/>


text:
Şi au sfătuit ca să piiarză pre neamul lui Iacov, pre cei ce era întră ei. Şi au început a omorî din norod şi a piiarde.<br/>


text:
Şi au dat războiu Iuda asupra fiilor lui Isav, în Idumeea, cea din Acravaptin, că încungiura pre Israil, şi i-au bătut pre ei cu rană mare şi i-au strâmtorit pre ei şi au luat prăzile lor.<br/>


text:
Şi şi-au adus aminte de răutatea fiilor lui Veon, carii era norodului spre laţ şi spre piiadecă, aleşuind la drumuri.<br/>


text:
Şi s-au închis de el în turnuri şi au tăbărât asupra lor şi i-au blăstămat pre ei şi au ars turnurile cu foc, împreună cu toţi cei ce era înlăuntru.<br/>


text:
Şi au trecut la fiii lui Amon şi au aflat mână tare şi norod mult, şi pre Timoteiu povăţuitoriul lor.<br/>


text:
Şi au făcut asupra lor războaie multe şi s-au zdrobit înaintea feaţii lui şi i-au bătut pre ei.<br/>


text:
Şi s-au adunat neamurile ceale din Galaad asupra israilteanilor, celor ce era în hotarăle lor, ca să-i piiarză pre ei; iară ei au fugit în cetatea Datema.<br/>


text:
„Adunatu-s-au asupra noastră neamurile ceale de primpregiurul nostru, ca să ne piiarză pre noi; şi să gătesc să vie şi mai înainte să prinză cetatea în carea am fugit; şi Timoteiu povăţuiaşte tabăra lor.<br/>


text:
Şi toţi fraţii noştri, carii era în părţile Tuvinului, s-au omorât, şi au robit pre muierile lor şi pre fiii lor şi agonisealele lor, şi au pierdut acolo, ca la o mie de bărbaţi”.<br/>


text:
Încă cetindu-să cărţile, iată, alţi soli au venit din Galilea, cu hainele rupte, spuind după cuvintele aceastea,<br/>


text:
Zicând că: „S-au adunat asupra lor de la Ptolomaida şi de la Tir şi de la Sidon şi toată Galileea celor de alt neam, ca să ne piiarză pre noi”.<br/>


text:
Şi deaca au auzit Iuda şi norodul cuvintele aceastea, s-au adunat adunare mare, să se sfătuiască ce vor face fraţilor săi, celor din nevoie, pre carii îi bătea aceia.<br/>


text:
Şi au zis Iuda lui Simon, fratelui său: „Aleage-ţi ţie oameni şi pasă şi mântuiaşte pre fraţii tăi cei din Galilea, iară eu şi Ionatan, fratele mieu, vom mearge la Galaadita”.<br/>


text:
Şi au lăsat pre Iosifon, fiiul lui Zaharie, şi pre Azariia <f>[1]</f>, povăţuitori norodului, cu ceaealaltă oaste în Iudea, spre pază.<br/>


text:
Şi le-au poruncit lor, zicând: „Fiţi mai-mari preste norodul acesta şi să nu daţi războiu asupra neamurilor, până ne vom întoarce”.<br/>


text:
Şi s-au împărţit lui Simon bărbaţi trei mii, ca să meargă la Galilea, iară lui Iuda, bărbaţi opt mii, ca să meargă la Galaadita.<br/>


text:
Şi, mergând Simon în Galilea, au făcut războaie multe asupra neamurilor. Şi, zdrobindu-să neamurile dinaintea feaţii lui, le-au gonit pre eale până la poarta Ptolemaidei.<br/>


text:
Şi i-au luat pre ei din Galilea şi din Arvaţi, cu muierile şi cu pruncii lor şi toate câte avea ei, şi i-au adus în Iudeea, cu veselie mare.<br/>


text:
Şi Iuda Macaveul şi Ionatan, fratele lui, au trecut Iordanul şi au mers cale de trei zile în pustie.<br/>


text:
Şi s-au întimpinat cu navateii, carii, venind înaintea lor cu pace, au povestit lor toate câte s-au întâmplat fraţilor lor în Galaaditida.<br/>


text:
Şi cum că mulţi dintru ei sânt prinşi la Vosora şi în Vosor, în Alemis, Hasfor, Mached şi Carnaim; toate aceastea sânt cetăţi tari şi mari.<br/>


text:
Şi în cealealalte cetăţi ale Galaaditidei sânt prinşi, şi pre mâne să rânduiesc să tăbărască asupra cetăţilor şi să le ia, şi pre toţi să-i piiarză, într-o zi.<br/>


text:
Şi au întors Iuda şi tabăra lui calea spre pustie la Vosora, fără de veaste, şi au luat cetatea şi au omorât toată partea bărbătească cu ascuţitul sabiei şi au luat toate prăzile lor şi o au ars pre ea, cu foc.<br/>


text:
Şi deaca s-au făcut zis, râdicând ochii săi, iată, norod mult, nenumărat, râdica scări şi unealte, ca să ia cetatea, şi da războiu asupra lor.<br/>


text:
Şi văzind Iuda că s-au început războiul şi strigarea cetăţii s-au suit până la ceriu, cu trâmbiţe şi cu glas mare, au zis bărbaţilor puterii:<br/>


text:
Şi au ieşit cu trei rânduri, pri dinapoia lor, şi trâmbiţară cu trâmbiţele şi strigară cu rugă.<br/>


text:
Şi au cunoscut tabăra lui Timoteiu că Macaveu easte; şi au fugit de la faţa lui şi i-au bătut pre ei cu rană mare şi au căzut dintru ei în zioa aceaea ca la vro opt mii de bărbaţi.<br/>


text:
Şi, abătându-să la Masfa, au dat războiu asupra ei şi o au luat şi au omorât toată partea bărbătească într-însa şi au luat prăzile ei şi o au ars cu foc.<br/>


text:
Şi, după graiurile aceastea, au adunat Timoteiu altă tabără şi au tăbărât despre faţa Rafonului, dincolo de părău.<br/>


text:
Şi au trimis Iuda să iscodească tabăra; aceştia i-au spus lui, zicând: „Adunatu-s-au la ei toate neamurile ceale de primpregiurul nostru, puteare multă foarte.<br/>


text:
Şi pre aravi i-au năimit spre ajutoriul său şi sânt tăbărâţi dincolo de părău, gata a veni asupra ta cu războiu”. Şi au mers Iuda întru întimpinarea lor.<br/>


text:
Şi au zis Timoteiu căpeteniilor oştilor sale: „Când să va apropiia Iuda şi tabăra lui, la părăul cel cu apă, de va treace la noi, el mai înainte, nu vom putea sta înaintea lui, că va fi mai tare decât noi.<br/>


text:
Iară de să va spăimânta şi va tăbărî dincolo de părău, să treacem la el şi vom fi mai tari decât el”.<br/>


text:
Iară deaca s-au apropiiat Iuda la părăul cel cu apă, au pus pre cărturarii norodului la părău şi le-au poruncit lor, zicând: „Să nu lăsaţi tot omul să tăbărască, ci să vie toţi la războiu”.<br/>


text:
Şi au trecut asupra lor mai înainte, şi tot norodul lui după el, şi s-au înfrânt înaintea feaţii lui toate neamurile şi, lăpădând armele sale, au fugit la capiştea cea din Carnaim.<br/>


text:
Şi au luat cetatea şi capiştea o au ars cu foc, împreună cu toţi cei ce era într-însa, şi s-au înfrânt Carnaim şi n-au mai putut să mai stea înaintea feaţii lui Iuda.<br/>


text:
Şi au adunat Iuda pre tot Israilul, pre cei ce era la Galaaditida, de la cel mic până la cel mare, şi pre muierile lor şi pre fiii lor şi marfa lor, tabără mare foarte, ca să vie în pământul Iudei.<br/>


text:
Şi au venit până la Efron; şi aceasta easte cetate mare, la întrarea ei foarte tare; nu să putea abate de la ea de-a dreapta au de-a stânga, ci trebuia a mearge prin mijlocul ei.<br/>


text:
„Treace-voiu prin pământul tău, ca să ne ducem în pământul nostru, şi nimene nu va face rău voao, numai cu picioarele vom treace; şi nu au vrut să-i deşchiză lui.<br/>


text:
Şi au poruncit Iuda să strige în tabără, ca să tăbărască fieştecarele în care loc easte. Şi au tăbărât bărbaţii puterii şi au dat războiu cetăţii toată zioa aceaea şi toată noaptea şi s-au dat cetatea în mâinile lui.<br/>


text:
Şi au pierdut toată partea bărbătească cu ascuţitul sabiei şi de tot o au stricat şi au luat prăzile ei şi au trecut prin cetate pre deasupra celor omorâţi şi au trecut Iordanul, la câmpul cel mare, despre faţa Vetsanului.<br/>


text:
Şi era Iuda, aducând pre cei mai de pre urmă şi mângâind norodul toată calea, până ce au venit în pământul Iudei.<br/>


text:
Şi s-au suit în Muntele Sionului, cu veselie şi cu bucurie, şi au adus arderi de tot, căci n-au căzut dintru ei nimene, până ce s-au întors cu pace.<br/>


text:
Iară în zilele în care era Iuda şi Ionatan la Galaad, şi Simon, fratele lui, la Galileea, spre faţa Ptolomaidei,<br/>


text:
Au auzit Iosif, fiiul lui Zaharie, şi Azaria, mai-marii oştilor, de vitejiile şi de războiul care au făcut, şi au zis:<br/>


text:
„Să ne facem şi noi noao nume şi să meargem să dăm războiu asupra neamurilor celor dimpregiurul nostru”.<br/>


text:
Şi s-au înfrânt Iosif şi Azaria şi s-au gonit până la hotarăle Iudei şi au căzut în zioa aceaea, din norodul lui Israil, ca vro doao mii de bărbaţi, şi s-au făcut înfrângere mare în norodul lui Israil.<br/>


text:
Iară aceştia nu era din sămânţa bărbaţilor acelora, prin a cărora mâni s-au dat mântuire lui Israil.<br/>


text:
Iară bărbatul Iuda şi fraţii lui s-au mărit foarte înaintea a tot Israilul şi a tuturor neamurilor, unde să auzea numele lor,<br/>


text:
Şi au ieşit Iuda şi fraţii lui ca să bată pre fiii lui Isav, în pământul de către amiiazăzi, şi au bătut pre Hevron şi featele ei şi au stricat tăriia ei şi turnurile ei le-au ars împregiur.<br/>


text:
În zioa aceaea, au căzut preoţii cetăţilor, vrând ei să facă bărbăţie, ieşind ei la războiu, fără de sfat.<br/>


text:
Şi s-au abătut Iuda la Azot, pământul celor de alt neam, şi au surpat capiştile lor şi idolii cei ciopliţi i-au ars cu foc şi au prădat prăzile cetăţilor şi s-au întors la pământul Iudei.<br/>


text:
Iară împăratul Antioh, umblând prin ţările ceale de sus, au auzit că easte în Elimaida, la Persia, cetate mărită, cu avuţie, cu argint şi cu aur,<br/>


text:
Şi besearica cea dintr-însa, bogată foarte; şi cum că sânt acolo acoperemânturi de aur şi zale şi arme, carele au fost lăsat acolo Alexandru, fiiul lui Filip, împăratul machidoneanilor, carele au împărăţit întâiu întră elini.<br/>


text:
Şi au venit, cercând să ia cetatea şi să o prade, şi n-au putut, că au fost înţeleşi cetăţeanii de cuvântul acesta.<br/>


text:
Şi s-au sculat asupra lui cu războiu, şi au fugit şi s-au dus de acolo cu întristare mare, întorcându-să la Vavilon.<br/>


text:
Şi au venit oarecarele, în Persida, carele i-au spus că s-au înfrânt taberile care s-au fost dus în pământul Iudei.<br/>


text:
Şi au mers Lisiia cu puteare tare, întâiu, şi au fugit de cătră faţa lor şi au biruit cu arme şi cu puteare şi cu prăzi multe, care au luat din taberile care le-au tăiat.<br/>


text:
Şi au stricat urâciunea, carea au fost zidit deasupra jertvenicului în Ierusalim, şi sfinţeniia, ca şi întâiu, o au încungiurat cu ziduri înalte şi Vetsura, cetatea sa.<br/>


text:
Şi au fost după ce au auzit împăratul cuvintele aceastea, s-au spăimântat şi s-au turburat tare, şi au căzut pre pat şi au căzut în boală de voie rea, căci nu s-au făcut lui precum gândea.<br/>


text:
Şi au fost acolo zile multe, pentru că s-au înnoit într-însul măhnire mare, şi au gândit că va muri.<br/>


text:
Şi au chemat pre toţi priiatinii săi şi au zis cătră ei: „Luatu-s-au somnul de la ochii miei şi mi-au scăzut inima de grijă.<br/>


text:
Şi am zis întru inima mea: «Până la ce năcaz am venit şi fortună mare, întru carea acum sânt? Cel ce eram bun şi iubit întru stăpâniia mea,<br/>


text:
Iară acum îmi aduc aminte de răutăţile care am făcut la Ierusalim, luând toate vasele ceale de aur şi ceale de argint, care era într-însul şi am trimis ca să piiarză, fără de pricină, pre cei ce lăcuiesc în Iudea.<br/>


text:
Cunosc eu că pentru acealea m-au aflat pre mine răutăţile aceastea, şi iată că pier de mare voie rea şi în pământ străin»”.<br/>


text:
Şi au chemat pre Filip, carele era unul din priiatinii săi, şi l-au pus pre el preste toată împărăţiia sa.<br/>


text:
Şi i-au dat lui stema şi veşmântul său şi inelul, ca să aducă pre Antioh, fiiul său, şi să-l crească pre el, ca să împărăţască.<br/>


text:
Şi cunoscând Lisie că au murit împăratul şi au pus pre Antioh, feciorul lui, împărat în locul lui, pre carele de tinerel l-au crescut, şi i-au numit numele lui Eupator.<br/>


text:
Iară cei din cetate închidea pre Israil împregiurul sfintelor şi căuta răutăţi în toată vreamea şi tărie neamurilor.<br/>


text:
Şi s-au adunat împreună şi i-au încungiurat pre ei, în anul o sută şi cincizeci, şi au făcut asupra lor stare săgetătorilor şi meşteşuguri.<br/>


text:
Şi, ieşind unii dintr-înşii din închisoare, s-au lipit lângă ei o samă din cei necredincioşi din Israil, şi au mers la împăratul şi au zis:<br/>


text:
Noao ne-au plăcut a sluji tătâne-tău şi a umbla întru poruncile lui şi a asculta de aşezământurile lui, măcar de să înstrăina de la noi pentru aceasta cei ce sânt din norodul acesta.<br/>


text:
Şi, iată, au tăbărât astăzi asupra cetăţii în Ierusalim, ca să-l ia, şi sfinţeniia şi Vetsura o au întărit.<br/>


text:
Şi, de nu vei apuca mai înainte degrab, mai mari decât aceastea vor face şi nu-i vei putea birui pre ei”.<br/>


text:
Şi s-au măniiat împăratul, deaca au auzit, şi au adunat pre toţi priiatinii săi, căpeteniile puterii sale şi pre cei ce era preste călărime.<br/>


text:
Şi au fost numărul puterii lui o sută de mii de pedestri şi doaozeci de mii de călăraşi şi treizeci şi doi de elefanţi învăţaţi la războiu.<br/>


text:
Şi au venit prin Idumeea şi au tăbărât asupra Vetsurii şi au dat războiu în multe zile şi au făcut meşteşuguri, şi ieşiră şi le arsă pre eale cu foc, şi au dat războiu bărbăteaşte.<br/>


text:
Şi, sculându-să împăratul de dimineaţă, au râdicat tabăra şi au pornit spre calea Vetzahariei, şi s-au împărţit oştile la războiu şi au trâmbiţat cu trâmbiţele.<br/>


text:
Şi au împărţit fierile în rânduri şi au pus lângă fieştecare elefant o mie de bărbaţi înzăoaţi cu lanţuri şi coifuri de aramă preste capetele lor, şi cinci sute de călăreţi aleşi era rânduiţi la fieştecarea fiiară.<br/>


text:
Aceştia, mai înainte de vreame, oriunde era fiiara era şi ei, şi oriunde mergea, mergea cu ea şi nu să despărţea de ea.<br/>


text:
Şi turnuri de lemn ţapene era preste eale şi acoperea pre fieştecarea fiiară, încinsă preste ea cu unealte, şi, preste fieştecarea, treizeci şi doi de bărbaţi, carii da războiul de preste ei, şi indiianul ei.<br/>


text:
Şi ceaealaltă călărime, dincoace şi dincolo, o au aşezat de amândoao părţile taberii, clătindu-să şi astupându-să în văi.<br/>


text:
Şi, când strălucea soarele preste scuturile ceale de aur, sclipea munţii de eale şi strălucea ca făcliile aprinse.<br/>


text:
Şi s-au întins o parte din tabăra împăratului preste munţii cei înalţi, iară alta preste locurile ceale de jos, şi mergea cu pază şi cu rânduială.<br/>


text:
Şi să cutremura toţi cei ce auzea glasul mulţimei lor, şi păşirea mulţimei şi lovirea armelor, că era tabăra mare foarte şi tare.<br/>


text:
Şi s-au apropiiat Iuda şi tabăra lui la războiu şi au căzut din tabăra împăratului şease sute de bărbaţi.<br/>


text:
Şi au văzut Eleazar Avaronul o fiiară dintră cealealalte, înzoată cu zauo împărătească, şi era mai înaltă decât toate fierile, şi i s-au părut că întru aceaea easte împăratul.<br/>


text:
Şi alergând la ea cu îndrăzneală în mijlocul rândului, şi omorea de-a dreapta şi de-a stânga şi cădea de la el, încoace şi încolea.<br/>


text:
Şi s-au vârât supt elefant şi s-au pus supt el şi l-au omorât pre el; şi au căzut pre pământ deasupra lui şi au murit acolo.<br/>


text:
Iară cei din tabăra împăratului s-au suit asupra lor la Ierusalim, şi au tăbărât împăratul la Iudea şi la Muntele Sionului.<br/>


text:
Şi au făcut pace cu cei din Vetsura şi au ieşit din cetate, că nu le era lor acolo hrană, ca să se închiză într-însa, că sâmbătă era pământului aceluia.<br/>


text:
Şi au tăbărât asupra sfinţeniei zile multe, şi au făcut acolo stări săgetătorilor şi mahini şi aruncătoare de foc şi zvârlitoare de pietri şi scorpidii, ca să zvârlească săgeţi şi praştii.<br/>


text:
Şi bucate nu era în vase, pentru că era anul al şeaptelea, şi cei ce au scăpat în Iudea de la neamuri au mâncat rămăşiţa punerii.<br/>


text:
Şi au rămas întru ceale sfinte bărbaţi puţini, că i-au biruit pre ei foamea şi s-au râsipit fieştecarele la locul său.<br/>


text:
Şi au auzit Lisia cum că Filip, pre carele l-au fost pus împăratul Antioh, încă fiind viu, să crească pre Antioh, fiiul lui, ca să-l facă împărat,<br/>


text:
S-au întors de la Persida şi de la Midia, şi oştile împăratului ceale ce s-au fost dus cu el, şi cum că cearcă să ia lucrurile,<br/>


text:
S-au grăbit şi s-au învitat, ca să se ducă din cetate şi să zică cătră împă atul şi cătră povăţuitorii puterii şi cătră bărbaţi: „Ne împuţinăm în toate zilele şi hrană avem puţină, iară locul unde sântem tăbărâţi easte tare şi sânt preste noi grijile împărăţiei.<br/>


text:
Şi să le aşezăm lor ca să umble după legile lor ca şi mai înainte, că pentru legiuirile lor, care le-am râsipit, s-au mâniiat şi au făcut toate aceastea”.<br/>


text:
Şi au plăcut cuvântul înaintea împăratului şi a boiarilor şi au trimis la ei să facă pace, şi ei au priimit.<br/>


text:
Şi au întrat împăratul în Muntele Sionului şi au văzut tăriia locului şi au călcat jurământul care au jurat şi au poruncit şi au surpat zidul împregiur.<br/>


text:
Şi s-au sculat degrab şi s-au întors la Antiohia şi au aflat pre Filip stăpânind cetatea şi au dat războiu asupra lui şi au luat cetatea cu sila.<br/>


text:
În anul o sută cincizeci şi unul, ieşit-au Dimitrie, feciorul lui Seleuc, din Roma, şi s-au suit cu oameni puţini la o cetate de lângă mare şi au împărăţit acolo.<br/>


text:
Şi au fost după ce au venit în casa împărăţiei părinţilor săi, au prins oastea pre Antioh şi pre Lisie, ca să-i ducă pre ei la el.<br/>


text:
Şi au venit la el toţi bărbaţii cei fără de leage şi necredincioşi din Israil, şi Alchim, povăţuitoriul lor, carele voia să fie preot.<br/>


text:
Şi au pârât pre norod cătră împăratul, zicând: „Pierdut-au Iuda şi fraţii lui pre toţi priiatinii tăi şi pre noi ne-au râsipit de la neamul nostru.<br/>


text:
Acum, dară, trimite un om credincios, ca mergând să vază toată perirea aceasta, carea au făcut noao şi ţării împăratului, şi să pedepsască pre ei şi pre toţi cei ce le ajută lor”.<br/>


text:
Şi au ales împăratul pre Vachid, priiatinul împăratului, carele stăpânea dincolo de râu şi era mare întru împărăţie şi credincios împăratului.<br/>


text:
Şi l-au trimis pre el şi pre Alchim, necredinciosul, pre carele l-au pus preot, şi i-au poruncit lui să facă izbândă asupra fiilor lui Israil.<br/>


text:
Şi au purces şi au venit cu puteare multă în pământul Iudei, şi au trimis soli la Iuda şi la fraţii lui, cu cuvinte de pace, cu vicleşug.<br/>


text:
Că zicea: „Om preot, din sămânţa lui Aaron, au venit cu oştile şi nu ne va face strâmbătate noao”.<br/>


text:
Şi el au grăit cătră ei cuvinte de pace şi s-au jurat lor, zicând: „Nu vom face rău voao şi priiatinilor voştri”.<br/>


text:
Şi au crezut lui, şi au prins dintru ei şeasezeci de bărbaţi şi i-au omorât într-o zi, după cuvintele ceale scrise:<br/>


text:
„Trupurile cuvioşilor Tăi şi sângiurile lor le-au vărsat împregiurul Ierusalimului şi nu era cine să-i îngroape”.<br/>


text:
Şi au căzut frica lor şi cutremurul preste tot norodul, că zicea că: „Nu easte la ei adevăr şi judecată, că au călcat legătura şi jurământul care au jurat”.<br/>


text:
Şi au purces Vachid de la Ierusalim şi au tăbărât la Vizet, şi au trimis şi au prins pre mulţi din oamenii carii era cu el, carii de bunăvoie au venit, şi pre o samă din norod, şi i-au omorât pre ei şi i-au aruncat într-o fântână mare.<br/>


text:
Şi au încredinţat ţara lui Alchim şi au lăsat cu el oaste multă să-i ajute, şi s-au dus Vachid la împăratul.<br/>


text:
Şi s-au adunat la el toţi cei ce turbura norodul său, şi au biruit pământul Iudei şi au făcut rană mare în Israil.<br/>


text:
Şi au văzut Iuda toată răutatea carea o au făcut Alchim şi cei ce era cu el, întru fiii lui Israil, mai mult decât neamurile.<br/>


text:
Şi au ieşit la toate hotarăle Iudeii împregiur şi au făcut izbândă asupra bărbaţilor celor ce au fost mers de bunăvoie şi au încetat a mearge în ţară.<br/>


text:
Iară, deaca au văzut Alchim că s-au întărit Iuda şi cei ce era cu el, au cunoscut că nu le va putea sta împrotivă şi, întorcându-să la împăratul, i-au pârât pre ei rău.<br/>


text:
Şi au trimis împăratul pre Nicanor, unul din boiarii lui cei măriţi, carele avea ură şi vrăjmăşie asupra lui Israil, şi i-au poruncit lui să piiarză norodul.<br/>


text:
Şi au venit Nicanor în Ierusalim cu oaste multă şi au trimis la Iuda şi la fraţii lui, cu vicleşug, cuvinte de pace, zicând:<br/>


text:
„Să nu fie vrajbă întră noi şi întră voi, voiu veni cu oameni puţini să văz feaţele voastre, cu pace”.<br/>


text:
Şi au venit la Iuda şi s-au sărutat unii cu alţii cu pace; iară vrăjmaşii era gata să răpească pre Iuda.<br/>


text:
Şi au cunoscut Iuda cuvântul, că cu vicleşug au venit asupra lui, şi s-au temut de el şi n-au vrut a vedea mai mult faţa lui.<br/>


text:
Şi au cunoscut Nicanor că s-au descoperit sfatul lui şi au ieşit întru întimpinarea lui Iuda, despre Hafarsalama, la războiu.<br/>


text:
Şi au căzut din cei ce era cu Nicanor ca la vro cinci sute de bărbaţi şi au fugit în cetatea lui David.<br/>


text:
Şi, după cuvintele aceastea, s-au suit Nicanor în Muntele Sionului, şi au ieşit unii din preoţi, din ceale sfinte, şi din bătrânii norodului să se închine lui cu pace şi să-i areate lui arderea de tot, carea să aduce pentru împăratul.<br/>


text:
Şi s-au jurat cu mânie, zicând: „De nu să va da Iuda şi tabăra lui în mâinile meale acum, va fi, deaca mă voiu întoarce cu pace, voiu arde casa aceasta”. Şi au ieşit cu mânie mare.<br/>


text:
„Tu ai ales casa aceasta să se numească numele Tău într-însa, să fie casă de rugăciune şi de cearere norodului Tău.<br/>


text:
Fă izbândă asupra omului acestuia şi asupra taberii lui, şi să cază în sabie! Adu-Ţi aminte de hulele lor şi nu-i suferi pre ei!”<br/>


text:
Şi au ieşit Nicanor din Ierusalim şi au tăbărât la Vetoron şi l-au întâmpinat pre el putearea Siriei.<br/>


text:
„Când au hulit solii cei trimişi de la împăratul asiriilor, ieşit-au îngerul Tău, Doamne, şi au bătut dintru ei o sută şi optzeci şi cinci de mii.<br/>


text:
Aşea zdrobeaşte tabăra aceasta înaintea noastră, astăzi, şi să cunoască cei rămaşi că aceia au grăit rău asupra sfintelor Tale, şi judecă pre el după răutatea lui”.<br/>


text:
Şi s-au lovit taberile la războiu în 13 a lunii lui adar şi s-au înfrânt tabăra lui Nicanor şi el întâiu au căzut în războiu.<br/>


text:
Şi i-au gonit pre ei, cale de o zi, de la Adasa până unde să vine la Gasira, şi au trâmbitat după ei cu trâmbiţele sămnărilor.<br/>


text:
Şi au ieşit din toate satele Iudeii de primpregiur, şi-i bătea pre ei şi, întorcându-să aceştia la aceia, au căzut toţi de sabie şi n-au rămas dintr-înşii nici unul.<br/>


text:
Şi au luat jeafurile şi prăzile, şi capul lui Nicanor l-au luat, şi dreapta lui, carea o au întins cu trufie, o au adus şi o au spânzurat la Ierusalim.<br/>


text:
Şi au auzit Iuda de numele romanilor, că sânt putearnici cu tăriia şi sânt voitori de bine tuturor celor ce să lipesc de ei şi, cu toţi carii vin la ei, fac prietenie şi cum că sânt putearnici cu tăriia.<br/>


text:
Şi au spus lui războaiele lor şi vitejiile care au făcut asupra Galatelor şi cum i-au biruit pre ei şi i-au adus supt dajde.<br/>


text:
Şi au biruit tot locul acela cu sfatul său şi cu răbdarea mâniei; şi locul era departe de la ei foarte; şi pre împăraţii carii au venit asupra lor de la marginea pământului, până i-au zdrobit pre ei şi i-au bătut pre ei cu rană mare, şi ceialalţi dau lor bir preste an.<br/>


text:
Şi pre Filip şi pre Persea, împăratul chiteanilor, şi pre cei ce s-au fost sculat asupra lor i-au zdrobit pre ei cu războiul şi i-au biruit.<br/>


text:
Şi pre Antiohul cel Mare, împăratul Asiei, carele au mers asupra lor cu războiu, având o sută şi doaozeci de elefanţi şi călărime şi cară şi puteare multă foarte, şi s-au biruit de ei.<br/>


text:
Şi pre el l-au prins viu şi au făcut legătură cu ei, ca şi el şi cei ce vor împărăţi după el să le dea lor bir mare şi chizeaşi şi aşezământ.<br/>


text:
Şi ţara indicească şi Midiia şi Lidiia şi altele din ceale mai bune ţări ale lor, luându-le de la el, le-au dat lui Evmen, împăratului.<br/>


text:
Şi cum că cei din Elada s-au sfătuit să meargă şi să-i piiarză pre ei, şi ei au înţăles cuvântul acesta.<br/>


text:
Şi au trimis asupra lor pre un povăţuitoriu şi au dat războiu asupra lor şi au căzut dintru ei răniţi mulţi şi pre mulţi au robit, pre muierile lor şi pre fiii lor, şi i-au prădat pre ei şi au stăpânit pământul lor şi au stricat tăriile lor şi i-au jefuit pre ei şi i-au robit până în zioa aceasta.<br/>


text:
Iară cu priiatinii săi şi cu cei ce să aşază cu ei au păzit prieteşugul şi au biruit împărăţiile ceale de aproape şi ceale de departe, şi câţi au auzit de numele lor s-au temut de ei.<br/>


text:
Iară la câţi vor să ajute şi pre câţi vreau să aibă împărăţie împărăţesc, şi pre carii vor îi lipsesc şi s-au înălţat foarte.<br/>


text:
Şi întru toate aceastea nimenea dintru ei n-au pus stemă şi nu s-au îmbrăcat cu porfiră ca să se mărească întru ea.<br/>


text:
Şi şi-au făcut sfat şie şi în toate zilele să sfătuiesc trei sute şi doaozeci, carii să sfătuiesc pururea pentru mulţime, ca bine să-i împodobească pre ei.<br/>


text:
Şi-şi încred stăpânirea lor unui om într-un an, carele stăpâneaşte tot pământul lor, şi toţi ascultă de unul şi nu easte pizmă, nici râvnire întru ei.<br/>


text:
Şi au ales Iuda pre Evpolemon, feciorul lui Ioan, al lui Acos, şi pre Iason, feciorul lui Eleazar, şi i-au trimis pre ei la Roma ca să aşeaze cu ei prieteşug şi însoţire.<br/>


text:
„Iuda Macaveul şi fraţii lui şi mulţimea jidovilor ne-au trimis pre noi la voi, ca să aşezăm cu voi însoţire şi pace şi să ne scrieţi pre noi întră soţii şi priiatini voao”.<br/>


text:
Şi acesta easte izvodul cărţii, carea o au scris pre table de aramă şi o au trimis la Ierusalim, să fie acolo la ei pomenire de pace şi de însoţire:<br/>


text:
„Bine să fie romanilor şi neamului jidovesc, pre mare şi pre uscat în veac, şi sabiia şi vrăjmaşul departe să fie de la dânşii.<br/>


text:
Iară de să va întâmpla războiu asupra Romii mai întâiu, sau asupra oricăruia din soţii lor întru toată stăpâniia lor,<br/>


text:
Şi pre cei ce să vor bate cu ei nu-i vor ajuta nici cu bucate, nici cu arme, nici cu argint, nici cu corăbii, precum să va părea romanilor, şi vor păzi pazele lor, nimica luând.<br/>


text:
Şi aseamenea de se va întâmpla mai înainte jidovilor războiu, vor ajuta romanii, din suflet, precum lor vreamea le va scrie.<br/>


text:
Şi ajutătorilor nu să vor da bucate, arme, argint, corăbii, precum s-au părut romanilor, şi vor păzi pazele aceastea cu bună credinţă”.<br/>


text:
Iară după cuvintele aceastea, de vor vrea aceştia sau aceia a adaoge sau a scădea ceva, vor face după cum să vor înţeleage, şi ce vor adaoge au vor scădea întărit va fi.<br/>


text:
Şi, pentru răutăţile care le face lor împă-ratul Dimitrie, am scris lui, zicând: „Pentru ce ai îngreoiat jugul tău preste priiatinii noştri şi soţii jidovi?<br/>


text:
Deci, de să vor mai jelui înaintea noastră de tine, vom face lor judecată şi vom da războiu asupra ta şi pre mare şi pre uscat”.<br/>


text:
Şi au auzit Dimitrie că au căzut Nicanor şi oastea lui în războiu, şi au adaos a mai trimite pre Vakhid şi pre Alchim a doao oară în pământul Iudei, şi cornul cel drept cu ei.<br/>


text:
Şi au mers pre calea cea despre Galgala şi au tăbărât la Mesalot în Arvila şi o au luat pre ea şi au pierdut suflete de oameni multe.<br/>


text:
Şi au văzut mulţimea oştilor că multe sânt, şi s-au temut foarte, şi mulţi au fugit din tabără şi nu au rămas dintr-înşii fără numai opt sute de bărbaţi.<br/>


text:
Şi au văzut Iuda că s-au râsipit tabăra lui, şi-l grăbea războiul pre el şi să sfărâma cu inima, căci nu avea vreame să-i strângă pre ei, şi au slăbit.<br/>


text:
Şi au zis celor rămaşi, „Să ne sculăm şi să ne suim asupra împrotivnicilor noştri, dară de-i vom putea bate pre ei”.<br/>


text:
Şi l-au întors pre el, zicând: „Nu vom putea, ci numai să ne mântuim sufletele noastre acum, întoarce-te, că fraţii noştri s-au râsipit; şi noi să ne batem cu aceştia? Aşea puţini fiind noi”.<br/>


text:
Şi au zis Iuda: „Să nu-mi fie mie să fac lucrul acesta şi să fug de ei, că de s-au apropiiat vreamea noastră să murim vitejeaşte pentru fraţii noştri şi să nu lăsăm hulă măririi noastre”.<br/>


text:
Şi au purces oştile de unde tăbărâsă, şi au stătut întru întimpinarea lor şi s-au împărţit călărimea în doao părţi şi prăştiiaşii şi arcaşii mergea înaintea oastei, carii era mai de frunte, războinici tari toţi.<br/>


text:
Şi Vakhid era în cornul cel drept, şi s-au apropiiat oştile dintru amândoao părţile şi striga cu trâmbiţele.<br/>


text:
Şi au trimbiţat şi cei de la Iuda cu trimbiţele şi s-au cutremurat pământul de glasul taberilor şi s-au făcut războiu de dimineaţă până seara.<br/>


text:
Şi au văzut Iuda că Vakhid şi tăriia taberii easte de-a dreapta şi au venit la el toţi cei tari de inimă.<br/>


text:
Şi s-au zdrobit cornul cel drept de la dânşii şi i-au gonit dinapoi pre ei până la măgura Azotului.<br/>


text:
Iară cei din cornul stâng au văzut că s-au zdrobit cornul drept şi s-au întors după Iuda şi după cei ce era cu el pre din dos.<br/>


text:
Şi au râdicat Ionatan şi Simon pre Iuda, fratele lor, şi l-au îngropat pre el în mormântul părinţilor lui în Modiim.<br/>


text:
Şi l-au plâns pre el şi l-au tânguit tot Israilul plângere mare şi l-au jelit în multe zile şi au zis:<br/>


text:
Iară cealealalte cuvinte ale lui Iuda şi războaiele şi vitejiile care au făcut şi mărimea lui nu s-au scris, pentru că era multe foarte.<br/>


text:
Şi au fost după moartea lui Iuda, s-au arătat cei fără de leage în toate hotarăle lui Israil şi au răsărit toţi cei ce lucrează nedreptate.<br/>


text:
Carii cerca şi căuta pre priiatinii lui Iuda, şi-i aducea pre ei la Vakhid, şi-şi izbândea de pre dânşii şi batjocorea pre ei.<br/>


text:
Şi s-au făcut năcaz mare în Israil, care nu s-au făcut din zioa din carea nu s-au arătat proroc întru ei.<br/>


text:
„De când au murit fratele tău, Iuda, şi nu easte om aseamenea lui să iasă asupra vrăjmaşilor şi asupra lui Vakhid şi asupra celor ce pismuiesc neamului nostru.<br/>


text:
Acum, dară, pre tine te-am ales astăzi, ca să fii noao căpetenie în locul lui, şi povăţuitoriu, ca să baţi războiul nostru”.<br/>


text:
Şi au priimit Ionatan în vreamea aceaea povăţuirea şi s-au sculat în locul lui Iuda, fratelui său.<br/>


text:
Ci, înţălegând Ionatan şi Simon, fratele lui, şi toţi cei ce era cu el, au fugit la pustiiul lui Tecoe şi au tăbărât la apa lacului Asfarului.<br/>


text:
Şi Ionatan au trimis pre fratele său, carele era povăţuitoriu norodului, să roage pre navatei, priiatinii săi, ca să puie la ei unealtele sale ceale multe.<br/>


text:
Şi au ieşit fiii lui Iamvri de la Midava şi au prins pre Ioan şi toate câte avea şi s-au dus cu eale.<br/>


text:
Şi, după cuvintele acestea, s-au spus lui Ionatan şi lui Simon, fratelui lui, că fiii lui Iamvri fac nuntă mare şi aduc mireasă de la Nadavat, fata unui boiariu din cei mari a hananeilor, cu pompă mare.<br/>


text:
Şi şi-au adus aminte de Ioan, fratele său, şi s-au suit şi s-au ascuns supt coperişul muntelui.<br/>


text:
Şi, râdicându-şi ochii săi, au văzut şi, iată, gâlceavă şi gloată şi povară multă şi mirele şi priiatinii lui şi fraţii lui ieşind întru întimpinarea lor cu timpene şi cu muzice şi cu arme multe.<br/>


text:
Şi s-au sculat asupra lor de unde era ascunşi a lui Ionatan şi i-au ucis pre ei şi au căzut răniţi mulţi, iară carii au rămas au fugit la munte şi au luat toate prăzile lor.<br/>


text:
Şi au zis Ionatan celor ce era cu el: „Să ne sculăm acum şi să dăm războiu pentru sufletele noastre, că nu easte astăzi ca ieri, şi ca alaltaieri.<br/>


text:
Că, iată, războiul easte înaintea noastră şi dinapoia noastră şi apa Iordanului dincoace şi dincolea şi mocirlă şi dumbravă, şi nu easte loc de-a ne abate.<br/>


text:
Acum, dară, strigaţi la ceriu, ca să scăpaţi din mâna vrăjmaşilor voştri”. Şi au început bătaia.<br/>


text:
Şi au sărit Ionatan şi cei ce era cu el în Iordan şi au înotat până de ceaea parte, iară aceia n-au trecut Iordanul după ei.<br/>


text:
Şi s-au întors în Ierusalim şi au zidit cetăţi tari în Iudeea şi cetatea cea din Ierihon şi Emaumul şi Vetoronul şi Vetilul şi Tamnata, Faratom şi Tefonul cu ziduri înalte şi porţi şi zăvoară.<br/>


text:
Şi au întărit cetatea cea din Vetsura şi Gazara şi marginea, şi au pus într-însele oaste şi hrană de mâncare.<br/>


text:
Şi au luat pre fiii povăţuitorilor ţării zăloage şi i-au pus pre ei în cetate, în Ierusalim, în pază.<br/>


text:
Şi în anul o sută cincizeci şi trei, în luna a doao, au poruncit Alchim să surpe zidul curţii ceii mai dinlăuntru a sfintelor şi să strice lucrurile prorocilor, şi au început a le strica.<br/>


text:
În vreamea aceaea, s-au rănit Alchim şi s-au împiedecat lucrurile lui şi s-au închis gura lui şi au slăvit şi n-au mai putut grăi cuvânt şi a porunci despre casa sa.<br/>


text:
Şi văzind Vakhid că au murit Alchim, s-au întors la împăratul şi au odihnit pământul Iudei doi ani.<br/>


text:
Şi s-au sfătuit toţi cei fără de leage, zicând: „Iată, Ionatan şi cei ce sânt cu el cu linişte lăcuiesc fără de frică, acum, dară, să aducem pre Vakhid şi-i va prinde pre toţi pre ei într-o noapte”.<br/>


text:
Şi, sculându-să să vie cu puteare multă, au trimis cărţi pre ascuns la toţi soţii săi cei din Iudeea, ca să prinză pre Ionatan şi pre cei ce sânt cu el, ci n-au putut, că s-au vădit acelora sfatul lor.<br/>


text:
Ci aceia au prins din bărbaţii ţării căpeteniile răutăţii ca la vro cincizeci de bărbaţi şi i-au omorât pre ei.<br/>


text:
După aceaea, Ionatan şi Simon şi cei ce era cu el s-au dus la Vetvasi, carea era în pustie, şi au zidit surpăturile ei şi o au întărit.<br/>


text:
Şi, venind, au tăbărât împrotiva Vetvasei şi au dat războiu asupra ei zile multe şi au făcut meşteşuguri.<br/>


text:
Şi au lăsat Ionatan pre Simon, fratele său, în cetate, şi au ieşit în ţară şi au venit cu număr.<br/>


text:
Şi au bătut pre Odomir şi pre fraţii lui şi pre fiii lui Faseron în sălaşurile lor, şi începând a bate şi a să sui cu puteri.<br/>


text:
Şi au dat războiu asupra lui Vakhid şi l-au zdrobit pre el şi l-au năcăjit foarte, pentru că sfatul lui şi venirea lui au fost deşeartă.<br/>


text:
Şi s-au aprins de mânie asupra bărbaţilor celor fără de leage, carii i-au dat lui sfat ca să vie în ţară, şi au omorât pre mulţi dintru ei şi au făcut sfat ca să se ducă la pământul său.<br/>


text:
Şi au înţeles Ionatan şi au trimis la el soli ca să facă pace cu el şi să întoarcă lor pre cei robiţi.<br/>


text:
Şi au priimit şi au făcut după cuvintele lui, şi s-au jurat lui că nu-i va mai face rău în toate zilele vieţii sale.<br/>


text:
Şi au întors pre cei robiţi, carii i-au robit mai înainte din pământul Iudei, şi, înturnându-să, s-au dus în pământul său şi n-au mai adaos încă a veni la hotarăle lor.<br/>


text:
Şi au încetat sabiia din Israil şi au lăcuit Ionatan în Mahmas şi au început Ionatan a judeca pre norod şi au pierdut pre cei necredincioşi din Israil.<br/>


text:
Şi în anul o sută şeasezeci, s-au suit Alexandru, feciorul lui Antioh Epifan, şi au luat Ptolomaida şi l-au priimit pre el şi au împărăţit acolo.<br/>


text:
Şi au auzit Dimitrie, împăratul, şi au adunat oaste multă foarteşi au ieşit întru întimpinarea lui la războiu.<br/>


text:
Că zicea: „Să apucăm a pune pace cu el mai înainte decât va pune el cu Alexandru împrotiva noastră.<br/>


text:
Că-şi va aduce aminte de toate răutăţile care le-am făcut asupra lui şi asupra fraţilor lui şi asupra neamului lui”.<br/>


text:
Şi i-au dat lui puteare a strânge oaste şi a face arme, ca să fie el soţ lui, şi pre cei ce era zălog, carii era în cetate, au zis să-i dea lui.<br/>


text:
Şi au venit Ionatan în Ierusalim şi au cetit cărţile la auzirea a tot norodului şi a celor ce era în cetate.<br/>


text:
Şi cei ce era în cetate au dat lui Ionatan pre cei ce era zălog şi i-au dat pre ei părinţilor lor.<br/>


text:
Şi au zis cătră cei ce făcea lucrurile să zidească zidurile şi muntele Sionului primpregiur din pietri cu patru muchi spre întărire; şi au făcut aşea.<br/>


text:
Numai în Vetsura au rămas oarecarii din cei ce au lăsat leagea şi poruncile, pentru că le era lor aceasta de scăpare.<br/>


text:
Şi au auzit Alexandru împărat făgăduinţele, câte au trimis Dimitrie lui Ionatan, şi i-au povestit lui războaiele şi vitejiile, care le-au făcut el şi fraţii lui, şi ostenealele care s-au ostenit.<br/>


text:
Şi acum te-am pus astăzi pre tine să fii arhiereu neamului tău şi priiatin împăratului să te chemi (şi i-au trimis lui porfiră şi cunună de aur), ca să te uneşti cu noi şi să ţii prieteşug cu noi”.<br/>


text:
Şi s-au îmbrăcat Ionatan cu haina cea sfântă, în luna a şeaptea, în anul o sută şeasezeci, în sărbătoarea figerii corturilor, şi au strâns oaste şi au făcut arme multe.<br/>


text:
„Ce am făcut aceasta, de au apucat mai înainte de noi Alexandru a pune prieteşug cu jidovii spre întărire?<br/>


text:
Scrie-voiu şi eu lor cuvinte de mângăiare şi de înălţime şi de daruri, ca să-mi fie mie întru ajutoriu”.<br/>


text:
De vreame ce aţi ţinut legătura carea aţi făcut cu noi şi aţi rămas în prieteniia noastră şi nu v-aţi lipit de vrăjmaşii noştri, am auzit şi ne-am bucurat.<br/>


text:
Şi acum, rămâneţi încă a ţinea credinţa cătră noi, şi vom răsplăti voao bune pentru ceale ce faceţi cu noi.<br/>


text:
Şi a treia parte din sămânţă şi jumătate din rodurile pomilor, ce mi să cuvinea mie a lua, iert de astăzi înainte să nu să mai ia din pământul Iudei şi din ceale trei ţinuturi ce s-au adaos lui, din Samaritida şi din Galileea, din zioa de astăzi şi până în veac.<br/>


text:
Las şi stăpânirea cetăţii ceii din Ierusalim şi o dau arhiereului, ca să puie într-însa bărbaţi, pre carii va voi el, să o păzască.<br/>


text:
Şi pre tot sufletul jidovilor, care din pământul Iudei s-au adus robi în toată împărăţiia mea, îl las slobod în dar, şi toţi să fie slobozi de birurile lor şi a dobitoacelor lor.<br/>


text:
Şi toate sărbătorile şi sâmbetele şi lunile noao şi zilele ceale rânduite şi trei zile mai nainte de sărbătoare şi trei zile după sărbătoare, toate zilele aceastea să fie scutite şi slobode tuturor jidovilor celor ce sânt întru împărăţiia mea.<br/>


text:
Şi să se scrie din jidovi în oastea împăratului la treizeci de mii de bărbaţi, şi să vor da lor lefi, cum să cuvine la toate oştile împăratului.<br/>


text:
Şi să vor pune dintru ei în cetăţile ceale întărite şi mari ale împăratului, iară alţii să vor pune preste trebile împărăţiei, care sânt de credinţă, şi căpeteniile, carii vor fi preste ei, să fie dintru ei şi să umble după legile sale, precum au şi poruncit împăratul în pământul Iudei.<br/>


text:
Şi ceale trei ţinuturi, care s-au adaos la Iudeea de la ţara Samariei, să se adaogă la Iudeea, ca să se socotească şi să fie supt unul şi să nu asculte de alt stăpân, fără numai de arhiereu.<br/>


text:
Ptolemaida şi ţinutul ei o am dat dar celor sfinţi din Ierusalim, pentru cheltuiala carea să cuvine la ceale sfinte.<br/>


text:
Şi eu dau pre an cincisprăzeace mii de sicli de argint din viniturile împăratului din locurile lui.<br/>


text:
Şi tot ce au rămas, ce n-au dat cei ce era preste vinituri în anii trecuţi, de acum vor da la lucrurile casii.<br/>


text:
Şi afară de aceastea, cinci mii de sicli de argint, carii lua din viniturile besearicii în toţi anii, şi aceştia să lasă, că să cad aceştia preoţilor celor ce slujesc.<br/>


text:
Şi oricine va scăpa în besearica cea din Ierusalim şi în toate hotarăle ei, fiind detori împărăteşti sau pentru orice lucru, să se sloboază şi toate ceale ce sânt ale lor, întru împărăţiia mea.<br/>


text:
Şi la zidirea şi la înnoirea lucrurilor sfintelor, cheltuiale să vor da din veniturile împăratului.<br/>


text:
Şi la zidirea zidurilor Ierusalimului şi la întărirea împregiur, cheltuială să va da din venitul împăratului, şi la zidirea zidurilor celor din Iudea”.<br/>


text:
Şi, deaca au auzit Ionatan şi norodul cuvintele aceastea, nu le-au crezut, nici le-au priimit, pentru că-şi aducea aminte de răutatea cea mare, carea făcusă în Ierusalim şi-i năcăjisă foarte.<br/>


text:
Şi le-au plăcut Alexandru, pentru că el au început a grăi cu ei cuvinte de pace, şi i-au fost lui într-ajutoriu în toate zilele.<br/>


text:
Şi au dat războiu aceşti doi împăraţi; şi au fugit tabăra lui Dimitrie şi l-au gonit pre el Alexandru şi l-au biruit.<br/>


text:
Şi au trimis Alexandru la Ptolomeu, împăratul Eghiptului, soli, după cuvintele aceastea, zicând:<br/>


text:
„Fiindcă m-am înturnat la pământul împărăţiei meale şi am şezut pre scaonul părinţilor miei şi am dobândit împărăţiia şi am biruit pre Dimitrie şi am stăpânit ţara noastră,<br/>


text:
Şi am făcut războiu cu el şi s-au înfrânt el şi tabăra lui de noi şi am şezut pre scaonul împărăţiei lui,<br/>


text:
Şi acum, să aşezăm întră noi prieteşug; şi-mi dă pre fata ta să o iau mie muiare, şi voiu fi ginere ţie şi voiu da ţie şi ei daruri vreadnice de tine”.<br/>


text:
Şi au răspuns Ptolomeu împărat, zicând: „Bună au fost zioa în carea te-ai întors la pământul părinţilor tăi şi ai şezut pre scaonul împărăţiei lor.<br/>


text:
Şi acum voiu face ţie ceale ce ai scris, ci vino să ne tâlnim la Ptolomaida, ca să ne vedem unul cu altul, şi te voiu face ginere, precum ai zis”.<br/>


text:
Şi au ieşit Ptolomeu din Eghipt, el şi Cleopatra, fata lui, şi au venit în Ptolomaida în anul o sută şeasezeci şi doi.<br/>


text:
Şi s-au tâlnit cu Alexandru împărat şi i-au dat lui pre Cleopatra, fata sa, şi au făcut nunta ei la Ptolomaida, cum fac împăraţii, cu mărire mare.<br/>


text:
Şi au mers cu mărire la Ptolomaida şi s-au întâlnit cu acei doi împăraţi şi le-au dat lor argint şi aur şi priiatinilor lor daruri multe, şi au aflat har înaintea lor.<br/>


text:
Şi s-au strâns asupra lui bărbaţi ucigaşi din Israil, oameni fără de leage, să-l pârască pre el, ci nu i-au ascultat împăratul.<br/>


text:
Şi au poruncit împăratul şi au dezbrăcat pre Ionatan de hainele lui şi l-au îmbrăcat pre el cu porfiră, şi au făcut aşea.<br/>


text:
Şi l-au pus împăratul de au şezut cu sine şi au zis boiarilor săi: „Ieşiţi cu el în mijlocul cetăţii şi strigaţi, ca nimene să nu-l pârască pre el de nici un lucru şi nimenea să nu-l supere pentru tot cuvântul”.<br/>


text:
Şi au fost deaca au văzut cei ce-l pârea pre el mărirea lui, precum s-au strigat şi îmbrăcat cu porfiră, au fugit toţi.<br/>


text:
Şi l-au mărit pre el împăratul şi l-au scris pre el întră priiatinii cei mai de frunte, şi l-au pus povăţuitoriu şi părtaş domnilor.<br/>


text:
Iară în anul o sută şeasezeci şi cinci, au venit Dimitrie, feciorul lui Dimitrie din Crit, în pământul părinţilor săi.<br/>


text:
Şi au pus Dimitrie povăţuitoriu pre Apolonie, carele era preste Chilisiria, şi au adunat puteare mare şi au tăbărât la Iamniia şi au trimis la Ionatan, arhiereul, zicând:<br/>


text:
„Tu singur te râdici asupra noastră; şi eu m-am făcut de râs şi de batjocură pentru tine, şi pentru ce faci tu puteare asupra noastră în munţi?<br/>


text:
Acum, dară, de nădăjduieşti în puterile tale, pogoară-te la noi la câmp şi să ne batem amândoi acolo, că cu mine easte putearea cetăţilor.<br/>


text:
Întreabă şi înţăleage cine sânt eu şi ceialalţi, carii ajută noao? Şi zic că nu pot să stea picioarele voastre de cătră faţa noastră, că de doao ori s-au înfrânt părinţii tăi în pământul lor.<br/>


text:
Şi acum, nu vei putea sta înaintea călărimei şi a unei puteri ca aceasta la câmp, unde nu easte piiatră nici petricică, nici loc de fugă”.<br/>


text:
Şi deaca au auzit Ionatan cuvintele lui Apolonie, s-au pornit cu cugetul şi au ales zeace mii de bărbaţi şi au ieşit din Ierusalim, şi l-au întimpinat Simon, fratele lui, spre ajutoriu lui.<br/>


text:
Şi au tăbărât la Iopi şi l-au închis pre el afară de cetate, că paza lui Apolonie era la Iopi, şi au dat războiu asupra ei.<br/>


text:
Şi au auzit Apolonie şi au tăbărât aproape cu trei mii de călăreţi şi cu puteare multă, şi au mers la Azot, ca cum ar călători, şi împreună au ieşit la câmp, că avea el mulţime de călăreţi şi nădăjduia într-înşii.<br/>


text:
Şi au cunoscut Ionatan că sânt aleşuiri dinapoia sa şi au încunjurat tabăra lui şi au aruncat săgeţi asupra norodului de dimineaţa până seara.<br/>


text:
Şi au tras Simon putearea sa şi s-au lovit cu mulţimea, pentru că călărimea să ostenisă, şi i-au zdrobit pre ei şi au fugit.<br/>


text:
Şi călărimea s-au râsipit prin câmp şi au fugit la Azot şi au întrat în Vitdagon, capiştea lor, ca să scape.<br/>


text:
Şi au aprins Ionatan Azotul şi cetăţile ceale dimpregiurul lui, şi au luat prăzile lor şi besearica lui Dagon, şi pre toţi cei ce au fugit într-însa i-au ars cu foc.<br/>


text:
Şi s-au sculat Ionatan de acolo şi au tăbărât la Ascalon şi au ieşit cei din cetate înaintea lui cu mărire mare.<br/>


text:
Şi i-au trimis copce de aur, precum easte obiceaiul a să da rudelor împăraţilor, şi i-au dat lui Acaronul şi toate hotarăle lui să-i fie moşie.<br/>


text:
Iară împăratul Eghiptului au adunat puteri multe, ca năsipul de pre ţermurile mării, şi corăbii multe, şi au cercat să ia împărăţiia lui Alexandru cu vicleşug, şi să o adaogă la împărăţiia sa.<br/>


text:
Şi au ieşit în Siriia cu cuvinte de pace, şi cei din cetăţi deşchidea lui şi ieşea înainte, că era porunca împăratului Alexandru să iasă înaintea lui, pentru că acela era lui socru.<br/>


text:
Şi când s-au apropiiat la Azot, i-au arătat lui besearica lui Dagon arsă şi Azotul şi ceale de primpregiurul lui stricate, şi trupurile lăpădate şi pre cei arşi, pre carii i-au ars în războiu, că era făcute grămezi de ei în calea lui.<br/>


text:
Şi spusără împăratului ceale ce au făcut Ionatan, ca să-l vinovăţască pre el, şi au tăcut împăratul.<br/>


text:
Şi au întimpinat Ionatan pre împăratul în Iopi cu mărire şi s-au închinat unul altuia şi au dormit acolo.<br/>


text:
Şi au mers Ionatan cu împăratul până la râul ce să chiiamă Elevter, şi s-au întors în Ierusalim.<br/>


text:
Iară împăratul Ptolomeiu, supuind şie cetăţile ceale de pre lângă mare până la Seleuchiia cea de lângă mare, cugeta asupra lui Alexandru sfaturi reale.<br/>


text:
Şi au trimis soli la Dimitrie împăratul, zicând: „Vino să punem întră noi legătură, şi voiu da ţie pre fata mea, carea o ţine Alexandru, şi vei împărăţi împărăţiia tătâne-tău.<br/>


text:
Şi, luându-şi fata, o au dat lui Dimitrie şi s-au înstrăinat de cătră Alexandru şi s-au vădit vrăjmăşiia lor.<br/>


text:
Şi au întrat Ptolomeiu în Antiohiia şi au pus doao steme pre capul său, a Asiei şi a Eghiptului.<br/>


text:
Iară împăratul Alexandru era în Chilichiia în vremile acealea, că nu vrea să rămâie supt ascultarea lui cei din locurile acealea.<br/>


text:
Şi au auzit Alexandru şi au venit asupra lui cu războiu, şi au ieşit Ptolomeiu şi l-au întimpinat pre el cu mână tare şi l-au înfrânt pre el.<br/>


text:
Şi au fugit Alexandru la Araviia, ca să se acopere acolo, iară împăratul Ptolomeiu s-au înălţat.<br/>


text:
Şi împăratul Ptolomeiu au murit a treia zi, şi cei ce era în cetăţi au perit de cei ce era într-însele.<br/>


text:
În zilele acealea, adunat-au Ionatan pre cei din Iudeea, ca să bată cetatea cea din Ierusalim, şi au făcut asupra ei mahini multe.<br/>


text:
Şi au mers oarecarii bărbaţi fără de leage, carii urea pre neamul său, la împăratul, şi i-au spus lui că Ionatan şeade cu oaste împregiurul cetăţii.<br/>


text:
Iară el, auzind, s-au mâniiat, şi îndată purcezind au venit la Ptolomaida şi au scris lui Ionatan să nu şează cu oaste împregiurul cetăţii, şi degrab să vie la el în Ptolomaida, să se tâlnească.<br/>


text:
Şi, deaca au auzit Ionatan, au poruncit să şează cu oaste împregiurul cetăţii şi au ales din cei mai bătrâni a lui Israil şi din preoţi, şi s-au dat pre sine la primejdie.<br/>


text:
Şi, luând argint şi aur şi haine şi alte daruri multe, au mers la împăratul în Ptolomaida şi au aflat har înaintea lui.<br/>


text:
Însă împăratul i-au făcut lui precum au făcut şi cei mai înainte de el şi l-au înălţat pre el înaintea tuturor priiatinilor săi.<br/>


text:
Şi i-au întărit lui arhiereiia şi altele, câte au avut mai înainte spre cinste, şi l-au făcut pre el povăţuitoriu priiatinilor celor mai de frunte.<br/>


text:
Şi s-au rugat Ionatan împăratului să scutească Iudeea de bir şi ceale trei ţinuturi şi Samariia, şi i-au făgăduit lui trei sute de talanţi.<br/>


text:
Izvodul cărţii, carea o am scris lui Lasten, rudeniei noastre, pentru voi, o am scris şi voao, ca să o ştiţi.<br/>


text:
Neamului iudeilor, priiatinilor noştri, şi celor ce păzesc dreptăţile noastre, am judecat să facem bine pentru bunăvoinţa lor cătră noi.<br/>


text:
Le-am întărit lor şi hotarăle Iudeii şi ceale trei ţinuturi: Aferema şi Lida şi Ramatemul, care s-au adaos la Iudeea de la Samaritida, şi toate câte să hotărăsc cu eale, tuturor celor ce fac jertvă în Ierusalim în locul celor ce lua de la ei mai înainte împăratul pre an din rodurile pământului, şi din rodurile pomilor.<br/>


text:
Şi cealealalte care ni să cad noao, zăciuialele şi vămile, ceale ce să cad noao, şi lacurile ceale de sare şi cununile, care să cad noao, toate de ajutoriu le îngăduim lor.<br/>


text:
Acum, dară, aveţi grije ca să faceţi izvod de aceastea, care să se dea lui Ionatan şi să se puie în muntele cel sfânt, în locul cel însemnat”.<br/>


text:
Iară văzind Dimitrie împărat că au încetat pământul înaintea lui şi nimic nu să împrotiveaşte lui, au slobozit pre toţi ostaşii săi, pre fieştecarele la locul său, afară de ostaşii cei străini, pre carii i-au adunat de la ostroavele neamurilor, şi s-au făcut lui vrăjmaşe toate oştile părinţilor lui.<br/>


text:
Iară Trifon era din cei de la Alexandru mai înainte, văzind că toate oştile cârtesc asupra lui Dimitrie, au mers la Salmacuie Arapul, carele hrănea pre Antioh, copilaşul lui Alexandru.<br/>


text:
Şi-l ruga pre el ca să-l dea pre el lui, să-l puie împărat în locul tătâne-său, şi i-au spus lui câte au făcut Dimitrie şi vrajba carea au oştile lui cu el, şi au rămas acolo zile multe.<br/>


text:
Şi au trimis Ionatan la împăratul Dimitrie, ca să scoaţă pre cei din cetatea Ierusalimului şi pre cei din cetăţile ceale întărite, că da războiu asupra lui Israil.<br/>


text:
Şi au trimis Dimitrie la Ionatan, zicând: „Nu numai aceastea voiu face ţie şi neamului tău, ci cu mărire te voiu mări pre tine şi pre neamul tău, de voiu avea vreame bună.<br/>


text:
Acum, dară, pre dreptate vei face de-mi vei trimite bărbaţi, carii să mă ajute, că s-au viclenit asupra mea toate oştile meale”.<br/>


text:
Şi i-au trimis Ionatan lui trei mii de voinici aleşi la Antiohiia şi au venit la împăratul şi s-au veselit împăratul de venirea lor.<br/>


text:
Că s-au fost adunat cei din cetate în mijlocul cetăţii ca la vro sută şi doaozeci de mii de bărbaţi şi vrea să omoară pre împăratul.<br/>


text:
Şi au fugit împăratul în curte şi au cuprins cei din cetate căile cetăţii şi au început a da războiu.<br/>


text:
Şi au chemat împăratul pre jidovi întru ajutoriu şi s-au adunat toţi împreună la el şi îndată s-au râsipit în cetate.<br/>


text:
Şi au omorât în cetate în zioa aceaea ca la vro sută de mii şi au ars cetatea şi au luat prăzi multe în zioa aceaea şi au mântuit pre împăratul.<br/>


text:
Şi, văzind cei din cetate că au biruit jidovii cetatea precum au vrut, au slăbit cu cugetele sale şi au strigat cătră împăratul cu rugăciune, zicând:<br/>


text:
Şi au lăpădat armele şi au făcut pace şi s-au mărit jidovii înaintea împăratului şi înaintea tuturor celor din împărăţiia lui şi s-au întors la Ierusalim având prăzi multe.<br/>


text:
Şi au minţit toate câte au zis şi s-au înstrăinat de cătră Ionatan şi nu i-au răsplătit după facerile de bine, care i-au făcut lui, şi-l năcăjea pre el foarte.<br/>


text:
Iară după aceastea, s-au întors Trifon şi Antioh cu el, copilaş tinăr, şi au împărăţit şi şi-au pus stemă.<br/>


text:
Şi s-au adunat la el toate oştile care le-au râsipit Dimitrie şi au dat războiu asupra lui şi el au fugit şi s-au biruit.<br/>


text:
Şi au scris Antioh cel mai tinăr lui Ionatan, zicând: „Întărescu-ţi ţie arhiereiia şi te puiu mai-mare preste ceale patru ţinuturi şi vreau ca să fii tu din priiatinii împăratului”.<br/>


text:
Şi i-au trimis lui vase de aur spre slujbă şi i-au dat lui puteare a bea din aur şi a să îmbrăca cu porfiră şi a avea copce de aur.<br/>


text:
Şi pre Simon, fratele lui, l-au pus povăţuitoriu de la hotarul Tirului până la marginile Eghiptului.<br/>


text:
Şi au ieşit Ionatan şi au mers dincolo de râu şi în cetăţi, şi s-au adunat la el toate oştile Siriei întru ajutoriu şi au venit la Ascalon şi au ieşit cei din cetate înaintea lui cu mărire.<br/>


text:
Şi de acolo s-au dus la Gaza şi o au încungiurat cu oaste, şi au ars ceale dimpregiurul cetăţii şi le-au prădat pre eale.<br/>


text:
După aceaea, cei din Gaza, rugând pre Ionatan, le-au dat lor dreapta şi, luând pre fiii boiarilor zăloage, i-au trimis în Ierusalim, iară el au mers prin ţară până la Damasc.<br/>


text:
Şi au auzit Ionatan că au venit boiarii lui Dimitrie la Cadisul din Galileea cu puteare multă, vrând ca să-l scoaţă pre el din ţara aceaea.<br/>


text:
Şi l-au rugat pre el ca să le dea lor dreapta şi le-au dat lor şi i-au scos pre ei de acolo şi au luat cetatea şi au pus într-însa pază.<br/>


text:
Iară Ionatan şi tabăra lui au tăbărât la apa Ghenisaretului şi, sculându-să de dimineaţă, au mers în câmpul Nasorului.<br/>


text:
Şi, iată, tabăra celor de alt neam l-au întâmpinat pre el în câmp şi au ascuns oaste în munţi să pândească asupra lui, iară ei i-au ieşit lui înainte.<br/>


text:
Şi au fugit cei ce era cu Ionatan toţi, nici unul n-au rămas dintru ei, afară de Matatia, fiiul lui Avesalom, şi Iuda, fiiul lui Halfi, căpeteniile oştii puterilor.<br/>


text:
Şi, văzind cei ce fugisă de la el, s-au întors la el şi i-au gonit cu el până la Cadis, unde era tabăra lor, şi au tăbărât acolo.<br/>


text:
Şi au căzut din cei de alt neam în zioa aceaea ca la vro trei mii de bărbaţi şi s-au întors Ionatan în Ierusalim.<br/>


text:
Şi, văzind Ionatan că-i ajută vreamea, au ales bărbaţi şi i-au trimis pre ei la Roma, să întărească şi să înnoiască cu ei prieteşugul.<br/>


text:
Şi au mers la Roma şi au întrat la sfat şi au zis: „Ionatan, arhiereul, şi neamul jidovilor ne-au trimis pre noi, ca să înnoiţi cu ei prieteşugul şi soţietatea, ca şi mai înainte”.<br/>


text:
Şi le-au dat lor cărţi scrise pre la fieştecare loc, ca să-i petreacă pre ei la pământul Iudei cu pace.<br/>


text:
„Ionatan, arhiereul, şi bătrânimea neamului şi preoţii şi celalalt norod a jidovilor, sparteanilor, fraţilor, bucurie.<br/>


text:
Încă de demult s-au trimis cărţi la Onia, arhiereul, de la Darie, carele împărăţea la voi, care adeverea că sânteţi fraţii noştri, precum easte scris izvodul.<br/>


text:
Şi cu cinste au priimit Onia pre bărbatul cel trimis şi au luat cărţile, întru care să arăta soţietatea şi prieteşugul.<br/>


text:
Drept aceaea, noi, neavând lipsă de aceastea şi având mângăiare cărţile ceale sfinte, care sânt în mâinile noastre,<br/>


text:
Am ispitit a trimite la voi carii să înnoiască cu voi frăţiia şi prieteşugul, ca să nu ne înstrăinăm de cătră voi, că multe vremi au trecut de când aţi trimis la noi.<br/>


text:
Noi, dară, neîncetat în toată vreamea, şi la sărbători şi la cealelalte cuvioase zile, vă pomenim pre voi întru jertvele şi rugăciunile care le facem, precum să cade şi să cuvine a ne aduce aminte de fraţi.<br/>


text:
Iară pre noi ne-au încungiurat multe năcazuri şi războaie multe, că s-au sculat cu bătaie asupra noastră împăraţii cei de primpregiurul nostru.<br/>


text:
Ci n-am vrut să vă supărăm pre voi şi pre ceialalţi soţi şi priiatini a noştri cu aceaste războaie.<br/>


text:
Pentru că avem ajutoriu din ceriu, care ne ajută noao, şi ne-am mântuit de vrăjmaşii noştri şi s-au smerit vrăjmaşii noştri.<br/>


text:
Drept aceaea, am ales pre Numenie, fiiul lui Antioh, şi pre Antipatru, fiiul lui Iason, şi i-am trimis la romani, ca să înnoiască prieteniia şi soţietatea, cu noi, cea mai dinainte.<br/>


text:
Şi le-am poruncit lor, ca să meargă şi la voi şi să se închine voao şi să vă dea cărţile ceale de la noi pentru înnoirea frăţiei noastre.<br/>


text:
Aflatu-s-au în scrisoare pentru sparteani şi pentru jidovi că sânt fraţi şi că sânt din neamul lui Avraam.<br/>


text:
Şi noi răspundem cu scrisoare voao, dobitoacele voastre şi avearea voastră a noastre sânt; şi ceale ce sânt ale noastre, ale voastre sânt, poruncim, drept aceaea, ca să vă vestească voao aceastea”.<br/>


text:
Şi au auzit Ionatan că s-au întors boiarii lui Dimitrie cu puteare mai multă decât mai întâiu, ca să dea războiu asupra lui.<br/>


text:
Şi, purcezind din Ierusalim, s-au întimpinat cu ei în ţara Amatitei, că nu i-au lăsat pre ei să calce în ţara lui.<br/>


text:
Şi au trimis iscoade la tabăra lor şi s-au întors, şi i-au spus lui că aşea au aşezat ca să vie preste ei noaptea.<br/>


text:
Şi, după ce au apus soarele, au poruncit Ionatan celor ce era cu el să priveghiiaze şi să fie întrarmaţi şi gata de bătaie toată noaptea şi au pus străji împregiurul taberii.<br/>


text:
Şi au auzit vrăjmaşii că Ionatan şi cei ce era cu el s-au gătit de bătaie, şi s-au temut şi s-au spăriiat cu inima sa şi au aprins focuri în tabăra sa.<br/>


text:
Şi au gonit Ionatan dinapoia lor, ci nu i-au prins pre ei, pentru că au fost trecut râul Eleterului.<br/>


text:
Şi s-au abătut Ionatan la arapii, carii să chiiamă zavedii, şi i-au bătut pre ei şi au luat prăzile lor.<br/>


text:
Iară Simon, ieşind, au umblat până la Ascalon şi la cetăţile ceale de aproape, şi s-au abătut la Iopi şi o au luat mai înainte pre ea.<br/>


text:
Că au fost auzit că ei vreau să dea cetatea la a lui Dimitrie şi au pus acolo pază, ca să o păzască.<br/>


text:
Şi s-au întors Ionatan şi au adunat pre bătrânii norodului şi s-au sfătuit cu ei, ca să zidească cetăţi întărite în Iudeea.<br/>


text:
Şi să înalţă zidurile Ierusalimului şi să înalţă zid mare întră coşteiu şi întră cetate, ca să o desparţă pre ea de cătră oraş, ca să fie despărţit, ca nici să cumpere, nici să vânză.<br/>


text:
Şi s-au adunat ca să zidească cetatea şi au căzut zidul părăului celui de cătră Apiliot şi au dires ceale ce să chiiamă Hafenata.<br/>


text:
Şi au cercat Trifon să împărăţască el preste Asiia şi să-şi puie stemă şi să-şi puie mâna preste împăratul Antioh.<br/>


text:
Ci să temea ca nu cumva să nu-l lasă Ionatan şi ca nu cumva să dea războiu asupra lui, şi căuta ca să prinză pre Ionatan şi să-l piiarză pre el şi, sculându-să, au venit în Vetsan.<br/>


text:
Şi au ieşit Ionatan înaintea lui cu patruzeci de mii de bărbaţi aleşi de războiu şi au venit în Vetsan.<br/>


text:
Şi, văzind Trifon că au venit Ionatan cu puteare multă, s-au temut a-şi tinde mâinile asupra lui.<br/>


text:
Şi l-au priimit pre el cu mărire şi l-au împrietenit pre el cu toţi priiatinii săi şi i-au dat lui daruri şi au poruncit puterilor sale să asculte de el, ca şi de sine.<br/>


text:
Şi, acum, trimite-i pre ei la căsile sale şi-ţi aleage ţie puţini bărbaţi, carii să fie cu tine, şi vino cu mine în Ptolomaida şi ţi-o voiu da pre ea ţie, şi cealealalte cetăţi şi oşti, şi pre toţi cei ce sânt preste trebi şi, întorcându-mă, mă voiu duce înapoi, că pentru aceasta am venit”.<br/>


text:
Iară Ionatan, crezind lui, au făcut cum i-au zis, că au trimis oştile să meargă în pământul Iudei.<br/>


text:
Şi au lăsat cu sine trei mii de bărbaţi, dintru carii doao mii i-au lăsat în Galileea, iară o mie au mers cu el.<br/>


text:
Şi, după ce au întrat Ionatan în Ptolomaida, au închis ptolomaideanii porţile, şi l-au prins pre el, şi pre toţi cei ce venisă cu el i-au omorât cu sabiia.<br/>


text:
Şi au trimis Trifon oşti şi călărime la Galileea şi la câmpul mare, ca să piiarză pre toţi cei de la Ionatan.<br/>


text:
Şi au înţeles că Ionatan easte prins şi cum că au perit cei ce era cu el, şi să îndemnară pre sine şi mergea înturnându-să gata de războiu.<br/>


text:
Şi au venit toţi cu pace în pământul Iudei şi au plâns pre Ionatan şi pre cei ce era cu el, şi s-au temut foarte şi au jelit tot Israilul jeale mare.<br/>


text:
Că zicea: „Nu au căpetenie şi ajutoriu, acum, dară, să-i batem pre ei şi să piiardem din oameni pomenirea lor”.<br/>


text:
Şi, văzind pre norod că easte spăimântat şi plin de frică, s-au suit în Ierusalim şi au adunat norodul.<br/>


text:
Şi i-au mângăiat pre ei şi le-au zis lor: „Voi ştiţi câte am făcut eu şi fraţii miei şi casa tătâne-mieu pentru legi şi pentru ceale sfinte, şi războaiele şi nevoile, care noi le-am văzut.<br/>


text:
Şi, acum, să nu dea Dumnezeu ca să-mi cruţ eu sufletul mieu în toată vreamea năcazului, că nu sânt mai bun decât fraţii miei.<br/>


text:
Ci voiu izbândi pentru leagea mea şi pentru ceale sfinte şi pentru muieri şi pentru fiii noştri, că s-au adunat toate neamurile ca să ne piiarză pre noi vrăjmăşeaşte”.<br/>


text:
Şi s-au aprins duhul norodului îndată cât au auzit cuvintele acestea şi au răspuns cu glas mare, zicând:<br/>


text:
Şi au adunat pre toţi bărbaţii cei de războiu şi au grăbit a săvârşi zidurile Ierusalimului, şi-l întări pre el primpregiur.<br/>


text:
Şi au trimis pre Ionatan a lui Avesalom şi cu dânsul puteare destulă la Iopi şi, scoţind pre cei ce era acolo, au rămas acolo, într-însa.<br/>


text:
Şi au purces Trifon de la Ptolomaida cu puteare multă, să între în pământul Iudei, şi avea cu sine pre Ionatan în pază.<br/>


text:
Şi, înţelegând Trifon că s-au sculat Simon în locul lui Ionatan, fratelui său, şi cum că va să dea asupra lui războiu, au trimis la el soli, zicând:<br/>


text:
„Pentru argintul ce era detoriu Ionatan, fratele tău, la treaba împărătească, pentru trebile care au avut, îl ţinem pre el.<br/>


text:
Şi, acum, trimite o sută de talanţi de argint şi pre doi feciori ai lui, zăloage, ca nu cumva, slobozindu-să, să se viclenească de cătră noi şi îl vom slobozi”.<br/>


text:
Şi au cunoscut Simon că cu înşelăciune grăiesc cu dânsul, însă tot au trimis argintul şi pre prunci, ca nu cumva să râdice vrăjmăşie mare asupra norodului, zicând:<br/>


text:
Şi, după aceaea, au venit Trifon, ca să între în ţară şi să o supuie pre ea, şi au încungiurat pre calea cea despre Adora. Iară Simon şi tabăra lui mergea în preajma lui în tot locul, oriunde mergea.<br/>


text:
Iară cei din coşteiu au trimis la Trifon soli, grăbindu-l pre el, ca să vie la ei prin pustie şi să le trimiţă lor hrană.<br/>


text:
Şi au gătit Trifon toată călărimea sa, ca să vie în noaptea aceaea, ci au fost zăpadă multă foarte şi n-au putut veni pentru zăpadă şi, purcezind, au venit în Galaadita.<br/>


text:
Şi au trimis Simon şi au luat oasele lui Ionatan, fratelui său, şi l-au îngropat pre el în Modin, în cetatea părinţilor lui.<br/>


text:
Şi au zidit Simon preste mormântul tatălui său şi a fraţilor lui, şi l-au înălţat cu chip frumos la vedeare din piiatră cioplită, pre dinainte şi pre dindărăpt.<br/>


text:
Şi au pus deasupra şeapte turnuri, unul în preajma altuia, tatălui şi maicii şi celor patru fraţi.<br/>


text:
Şi le-au făcut împregiur şanţ şi au pus stâlpi mari şi au făcut pre stâlpi toată armarea spre nume veacinic; şi lângă arme corăbii cioplite, ca să vază toţi cei ce umblă pre mare.<br/>


text:
Şi au zidit Simon cetăţile Iudeii şi le-au întărit primpregiur cu turnuri înalte şi cu ziduri mari şi cu turnuri şi cu porţi şi cu zăvoară, şi au pus bucate în cetăţi.<br/>


text:
Şi, alegând Simon bărbaţi, i-au trimis la împăratul Dimitrie, ca să iarte ţara, pentru că toate faptele lui Trifon era jafuri.<br/>


text:
Şi au trimis la el împăratul Dimitrie după cuvintele aceastea şi i-au răspuns lui şi i-au scris lui carte ca aceasta:<br/>


text:
„Împăratul Dimitrie, lui Simon, arhiereului, şi priiatinului împăraţilor, şi bătrânilor şi neamului jidovesc, bucurie!<br/>


text:
Corona cea de aur şi lanţul, carele l-aţi trimis, l-am luat, şi gata sântem să vă dăm voao pace mare şi a scrie celor mai-mari preste trebi să vă lasă voao ceale ce vă iertăm.<br/>


text:
Şi iertăm neştiinţele şi greşealele până în zioa de astăzi, şi cununa cu carea eraţi detori şi orice altă ce să vămuia în Ierusalim să nu să mai vămuiască.<br/>


text:
Şi au început norodul lui Israil a scrie în scrisori şi în adunări în anul dintâiu, pre vreamea lui Simon, arhiereului celui mare şi mai-marele şi povăţuitoriul jidovilor.<br/>


text:
În zilele acealea, tăbărât-au Simon asupra Gazei şi o au încungiurat pre ea cu oşti şi au făcut unealte de luarea cetăţii şi s-au apropiiat la cetate şi au lovit un turn şi l-au luat.<br/>


text:
Şi s-au suit cei din cetate cu muierile şi cu fiii săi pre zid, rumpându-şi hainele sale, şi au strigat cu glas mare, rugând pre Simon să le dea lor dreapta, şi au zis:<br/>


text:
Şi s-au făcut milă lui Simon de ei şi nu i-au bătut pre ei, ci, scoţindu-i din cetate, au curăţit casele în care era idolii şi aşa au întrat într-însa lăudând şi binecuvântând.<br/>


text:
Şi au scos dintr-însa toată necurăţiia şi au aşezat acolo oameni, carii fac leagea, şi o au întărit şi şi-au zidit şieşi într-însa lăcaş.<br/>


text:
Iară cei din coşteiu din Ierusalim era opriţi a ieşi şi a mearge în ţară şi a cumpăra şi a vinde, şi au flămânzit foarte şi mulţi dintru ei au perit de foame.<br/>


text:
Şi au strigat cătră Simon să le dea dreapta şi le-au dat, şi au scos pre cei ce era acolo şi au curăţit coşteiul de spurcăciuni.<br/>


text:
Şi au întrat în ea în doaozeci şi trei ale lunii a doao, în anul o sută şeaptezeci şi unul, cu laudă şi cu stâlpări şi cu copuze şi cu ţimbale şi cu alăute şi cu cântări şi cu cântece, că s-au zdrobit vrăjmaşi mari din Israil.<br/>


text:
Şi au întărit muntele besearicii, cel de lângă coşteiu, şi au lăcuit acolo el şi cei ce era cu el.<br/>


text:
Şi au văzut Simon pre Ioan, feciorul său, că easte om deplin, şi l-au pus pre el povăţuitoriu preste toate oştile şi au lăcuit în Gazaris.<br/>


text:
Şi în anul o sută şeaptezeci şi doi, adunat-au împăratul Dimitrie puterile sale şi s-au dus în Midiia să-şi adune ajutoriu, ca să bată pre Trifon.<br/>


text:
Iară auzind Arsachis, împăratul Persiei şi al Midiei, că au venit Dimitrie în hotarăle sale, au trimis pre unul din boiarii săi să-l prinză pre el viu,<br/>


text:
Carele, mergând, au bătut tabăra lui Dimitrie şi l-au prins pre el şi l-au dus la Arsac şi l-au pus pre el în pază.<br/>


text:
Şi au odihnit pământul în toate zilele lui Simon şi au căutat ceale bune neamului său şi le-au plăcut lor stăpânirea lui şi mărirea lui în toate zilele.<br/>


text:
Şi au adunat robime multă şi au domnit Gazaronul şi Vetsuronul şi coşteiul, şi au scos necurăţiile dintr-însul, şi nu era cine să stea împrotiva lui.<br/>


text:
Bătrânii în uliţe şedea, toţi de lucrurile ceale bune vorbea, şi tinerii s-au îmbrăcat cu haine de mărire şi cu îmbrăcăminte de războiu.<br/>


text:
Cetăţilor au dat bucate şi le-au aşezat cu unealte de întărire, atâta, cât s-au vestit numele mărirei lui până la marginea pământului.<br/>


text:
Că să sfârşisă de pre pământ cei ce da războiu asupra lor, şi împăraţii să surpară în zilele acealea.<br/>


text:
Şi au întărit pre toţi smeriţii norodului său, leagea o au căutat şi au pierdut pre tot cel fără de leage şi viclean.<br/>


text:
Şi auziră că Simon, fratele lui, s-au făcut în locul lui arhiereu şi stăpâneaşte ţara şi cetăţile ceale dintr-însa.<br/>


text:
Şi i-au scris lui pre table de aramă, ca să înnoiască cu el prieteşugul şi soţietatea, carea o făcusă cu Iuda şi cu Ionatan, fraţii lui.<br/>


text:
Iară izvodul cărţilor care l-au trimis sparteanii acesta easte: „Boiarii sparteanilor, şi cetatea, lui Simon, preotului celui mare, şi bătrânilor şi preoţilor şi celuialalt norod al jidovilor, fraţilor, bucurie!<br/>


text:
Solii cei trimişi la norodul nostru ne-au spus noao de mărirea şi cinstea voastră şi ne-am bucurat de venirea lor.<br/>


text:
Şi am scris ceale zise de ei în sfaturile norodului, aşa Numenie, a lui Antioh, şi Antipater, fiiul lui Iason, solii jidovilor au venit la noi ca să înnoiască prieteşugul său cu noi.<br/>


text:
Şi au plăcut norodului a priimi pre oamenii aceia cu mărire şi a pune izvodul cuvintelor lor în cărţile ceale însemnate norodului, ca să aibă pomenire norodul sparteanilor; şi izvodul acesta l-au scris lui Simon, arhiereului”.<br/>


text:
După aceastea, au trimis Simon pre Numenie la Roma, având o pavăză mare de aur, carea trăgea la cumpănă o mie de mnas, ca să întărească cu ei soţietatea.<br/>


text:
Şi, deaca au auzit norodul cuvintele aceastea, au zis: „Ce har vom răsplăti lui Simon şi fiilor lui?<br/>


text:
Că au întărit el însuşi şi fraţii lui şi casa tătâne-său şi au bătut pre vrăjmaşii lui Israil de la ei şi i-au întărit lui stăpânire”. Şi au scris în table de aramă, care le-au pus pre stâlpi în munţii Sionului.<br/>


text:
Şi acesta easte izvodul cărţii: „În zioa a optasprăzeace a lunii lui elul, în anul o sută şeaptezeci şi doi, care easte al treilea an pre vreamea lui Simon, arhiereului,<br/>


text:
În Saramel, când era adunare mare de preoţi şi de norod şi de boiarii neamului şi a bătrânilor ţării, cunoscute s-au făcut voao aceastea, fiindcă de multe ori s-au făcut războaie în ţară.<br/>


text:
Şi Simon, feciorul lui Matatiu, feciorul feciorilor lui Iariv, şi fraţii lui, carii s-au pus pre sine în primejdie stând împrotiva vrăjmaşilor neamului său, ca să stea sfintele lor şi leagea, şi cu mărire mare au mărit pre neamul său.<br/>


text:
Şi au vrut vrăjmaşii lor să între în ţara lor, ca să le strice ţara lor şi să-şi tinză mâinile sale la ceale sfinte.<br/>


text:
Atunci, s-au sculat Simon şi au dat războiu pentru neamul său, şi au cheltuit bani mulţi dintru ai săi şi au dat arme bărbaţilor puterii neamului său şi le-au dat lor lefi.<br/>


text:
Şi au întărit cetăţile Iudeii şi Vetsura, cea de la hotarăle Iudeii, unde era armele vrăjmaşilor mai înainte, şi au pus acolo pază bărbaţi jidovi.<br/>


text:
Şi au întărit Iopa, cea de la mare, şi Gazara, cea de la hotarăle Azotului, în carea mai înainte lăcuia vrăjmaşii şi au lăcuit acolo jidovi, şi câte era de lipsă la isprăvirea acestora au pus într-însele.<br/>


text:
Şi, văzind norodul credinţa lui Simon şi mărirea carea au făcut neamului său, l-au pus pre el povăţuitoriu şie şi arhiereu, pentru că el au făcut toate aceastea şi dreptatea şi credinţa, carea au ţinut neamului său, şi au cercat în tot chipul a înălţa pre norodul său.<br/>


text:
Şi în zilele lui bine au mers lucrul prin mâinile lui, că s-au râdicat neamurile din ţara lor şi cei din cetatea lui David din Ierusalim, carii şi-au fost făcut şie coşteiu, din care ieşea şi pângărea împregiurul sfintelor, şi făcea rană mare cu necurăţenie.<br/>


text:
Şi au pus într-însul bărbaţi jidovi să lăcuiască şi au întărit spre apărarea ţării şi a cetăţii şi au înălţat zidurile Ierusalimului.<br/>


text:
Pentru că au auzit cum că romanii chiiamă pre jidovi priiatini şi soţi şi cum că ei au ieşit înaintea solilor lui Simon cu cinste.<br/>


text:
Şi cum că au voit jidovii şi preoţii să le fie Simon povăţuitoriu şi arhiereu în veac, până să va scula proroc credincios.<br/>


text:
Şi să fie preste ei povăţuitoriu şi să aibă grijă de ceale sfinte; să rânduiască însuşi mai-mari preste lucrurile lor şi preste ţară şi preste arme şi preste cetăţi.<br/>


text:
Şi să poarte grije de ceale sfinte şi toţi să asculte de el, şi cu numele lui să se scrie toate scrisorile în ţară şi să se îmbrace cu porfiră şi să poarte aur.<br/>


text:
Şi nimănui din norod şi din preoţi nu va fi slobod să calce ceva dintr-aceastea şi să se puie împrotiva celor ce le va zice el sau să facă adunare în ţară fără de el sau să se îmbrace cu porfiră şi să se încingă cu armă de aur.<br/>


text:
Şi au priimit Simon şi au voit a fi arhiereu şi povăţuitoriu şi stăpânitoriu neamului jidovesc şi preoţilor şi a purta grije de toţi.<br/>


text:
Şi să le puie pre eale în curtea sfintelor în loc ales, şi izvoadele lor să le puie în vistierie, ca să le aibă Simon şi fiii lui.<br/>


text:
Şi au trimis Antioh, feciorul împăratului Dimitrie, cărţi de la ostroavele mării la Simon, preotul şi stăpânitoriul jidovilor, şi la tot neamul.<br/>


text:
Şi era scrise întru acest chip: „Împăratul Antioh, lui Simon, preotului celui mare şi stăpânitoriului neamului, şi neamului jidovesc, bucurie!<br/>


text:
Şi voiu să mă apuc de împărăţie să o aşez precum era mai înainte şi am adunat oaste multă şi am făcut corăbii de războiu, şi mi voia să ies în ţară, ca să pedepsesc pre cei ce au stricat ţara noastră şi pre cei ce au pustiit cetăţi multe întru împărăţie,<br/>


text:
Acum, dară, întăresc ţie toate scutinţele care ţi le-au dat ţie împăraţii, cei mai înainte de mine, şi orice alte daruri ţ-au îngăduit ţie.<br/>


text:
Şi Ierusalimul şi sfintele să fie slobode, şi toate armele, câte ai făcut, şi cetăţile care le-ai zidit, care le stăpâneşti, să rămâie ţie.<br/>


text:
Şi toată deatoriia împărătească şi oricâte era să fie împărăteşti, de acum şi în tot veacul, să lasă ţie.<br/>


text:
Şi, după ce vom aşeza împărăţiia noastră, te voiu mări pre tine şi neamul tău şi besearica cu mărire mare, cât să fie arătată mărirea voastră în tot pământul”.<br/>


text:
În anul o sută şeaptezeci şi patru au ieşit Antioh la pământul părinţilor săi şi s-au adunat la el toate oştile, cât puţini au rămas cu Trifon.<br/>


text:
Şi au tăbărât Antioh asupra Dorii, şi cu el o sută şi doaozeci de mii de bărbaţi războinici şi opt mii de călăreţi.<br/>


text:
Şi au încungiurat cetatea, şi corăbiile lovea şi da strânsoare cetăţii, şi de pre uscat şi despre mare, şi pre nime n-au lăsat, nici să iasă, nici să între.<br/>


text:
Şi au venit Numenie şi cei ce era cu el de la Roma, având cărţi la împăraţi şi la ţeri, întru care aceastea era scrise:<br/>


text:
Solii jidovilor au venit la noi, priiatinii şi soţii noştri, ca să înnoiască prieteşugul şi soţietatea cea din început, trimişi de Simon, arhiereul, şi de norodul jidovilor.<br/>


text:
Plăcutu-ne-au, drept aceaea, noao să scriem împăraţilor şi ţărilor, ca să nu le facă lor rău şi să nu-i bată pre ei şi cetăţile lor şi ţara lor şi ca să nu dea ajutoriu celor ce să războiesc asupra lor.<br/>


text:
Deci, de vor fi fugit nescari oameni făcători de reale din ţara lor la voi, să-i daţi pre ei lui Simon, arhiereului, ca să-i pedepsască pre ei după leagea lor”.<br/>


text:
Şi lui Arsac şi la toate ţerile şi lui Sampsac şi la sparteani şi la Dilo şi la Midon şi la Sichiona şi la Caria şi la Samo şi la Pamfilia şi la Lichiia şi la Alicarnason şi la Rodos şi la Vasilida şi la Co şi la Sidi şi la Gortina şi la Chindon şi la Chipru şi la Chirini.<br/>


text:
Iară Antioh împăratul au tăbărât asupra Dorii a doao zi, apropiind pururea mâinile la ea şi făcând mahine, şi au închis pre Trifon, încât nici a întra, nici a ieşi nu putea.<br/>


text:
Şi i-au trimis Simon lui doao mii de bărbaţi aleşi să-i ajute lui, şi argint şi aur şi vase multe.<br/>


text:
Şi n-au vrut să le priimească, ci au stricat toate câte au tocmit cu el mai înainte şi s-au înstrăinat de cătră el.<br/>


text:
Şi au trimis la el pre Atinovie, unul din priiatinii săi, ca să grăiască cu el, zicând: „Voi ţineţi Iopa şi Gazara şi coşteiul cel din Ierusalim, cetăţile împărăţiei meale.<br/>


text:
Hotarăle lor le-aţi pustiit şi aţi făcut rană mare pre pământ, stăpânind locuri multe întru împărăţiia mea.<br/>


text:
Acum, dară, daţi cetăţile care le-aţi luat şi birurile locurilor care le-aţi stăpânit din hotarăle ceale afară din hotarăle Iudeii.<br/>


text:
Iară de nu, daţi pentru eale cinci sute de talanţi de argint, şi pentru stricăciunea carea aţi stricat, şi pentru birurile locurilor alţi cinci sute de talanţi, iară de nu, vom veni şi vom da războiu asupra voastră”.<br/>


text:
Şi au venit Atinovie, priiatinul împăratului, la Ierusalim şi au văzut mărirea lui Simon şi păhărnicie de aur cu vase de aur şi de argint şi gătire multă, cât să minuna, şi i-au spus lui cuvintele împăratului.<br/>


text:
Şi, răspunzind Simon, i-au zis lui: „Nici pământ străin n-am luat, nici ţinem ceva străin, ci moştenirea părinţilor noştri, carea vrăjmaşii noştri fără judecată cu oarece prilej o au apucat.<br/>


text:
Iară de Iopi şi de Gazara, care le ceri, aceastea făcea în norod rană mare şi în ţara noastră, pentru aceastea vom da o sută de talanţi”. Şi Atinovie nu i-au răspuns lui cuvânt.<br/>


text:
Şi s-au întors cu mânie la împăratul şi i-au spus lui cuvintele aceastea şi mărirea lui Simon şi toate câte au văzut, şi s-au mâniiat împăratul cu iuţime mare.<br/>


text:
Şi au pus împăratul pre Chindeveu povăţuitoriu la marginea mării şi i-au dat lui oaste pedestraşi şi călăreţi.<br/>


text:
Şi i-au poruncit lui să tăbărască în preajma feaţii Iudeii şi să zidească Chedronul şi să întărească porţile şi să dea războiu asupra norodului. Iară împăratul gonea pre Trifon.<br/>


text:
Şi au venit Chindeveu la Iamniia şi au început a asupri pre norod şi a întra în Iudeea şi a robi pre norod şi a ucide, şi au zidit Chedronul.<br/>


text:
Şi au rânduit acolo călăraşi şi puteri, ca apucând mai înainte să închiză căile Iudeii, în ce chip i-au poruncit lui împăratul.<br/>


text:
Şi au chemat Simon pre cei doi feciori mai mari ai săi, pre Iuda şi pre Ioan, şi le-au zis lor: „Eu şi fraţii miei şi casa tătâne-mieu am bătut pre vrăjmaşii lui Israil din tinereaţe până în zioa de astăzi şi s-au sporit prin mâinile noastre de multe ori a mântui pre Israil.<br/>


text:
Şi acum, am îmbătrânit, iară voi la această slujbă de milă aveţi ani destui, fiţi în locul mieu şi în locul fratelui mieu şi, ieşind, bateţi războiu pentru neamul nostru şi ajutoriul cel din ceriu să fie cu voi”.<br/>


text:
Şi au ales din ţară doaozeci de mii de bărbaţi războinici şi călăreţi şi au mers asupra lui Chindeveu şi au dormit la Modin.<br/>


text:
Şi, sculându-să dimineaţă, mergea la câmp, şi, iată, oaste multă, pedestraşi şi călăreţi, le-au ieşit înainte, şi era un râu întră ei.<br/>


text:
Şi au tăbărât el şi norodul lui, de cătră faţa lor şi au văzut pre norod temându-să a treace râul şi au trecut el întâiu şi l-au văzut pre el bărbaţii şi au trecut după el.<br/>


text:
Şi au împărţit norodul, şi pre călăreţi în mijlocul pedestraşilor i-au pus, că călărimea vrăjmaşilor era multă foarte.<br/>


text:
Şi au trâmbitat cu trâmbiţele şi s-au înfrânt Chindeveu şi tabăra lui şi au căzut dintru ei răniţi mulţi, şi carii au mai rămas au fugit în cetate.<br/>


text:
Atunci, s-au rănit Iuda, fratele lui Ioan, iară Ioan i-au gonit pre ei până au venit la Chedron, carea o au fost zidit.<br/>


text:
Şi au fugit până la turnurile ceale din ţarina Azotului şi le-au ars cu foc, şi au căzut dintru ei ca la vro doao mii de bărbaţi şi s-au înturnat în pământul Iudei cu pace.<br/>


text:
Iară Ptolomeiu, a lui Avuv, era pus povăţuitoriu în câmpul Ierihonului şi avea argint şi aur mult.<br/>


text:
Şi s-au înălţat inima lui şi au vrut să stăpânească ţara şi s-au sfătuit cu vicleşug asupra lui Simon şi a fiilor lui, ca să-i omoară pre ei.<br/>


text:
Iară Simon umbla prin cetăţile ceale din ţară, şi grijea ceale de lipsă într-însele şi s-au pogorât la Ierihon el şi Matatiia şi Iuda, fiii lui, în anul o sută şeaptezeci şi şeapte, în luna a unsprăzeace, aceasta easte luna lui savat.<br/>


text:
Şi i-au priimit cu vicleşug feciorul lui Avuv într-un coşteiu mic, ce să chema loc, care-l zidisă, şi le-au făcut lor ospăţ mare şi au ascuns acolo bărbaţi.<br/>


text:
Şi, când s-au îmbătat Simon şi fiii lui, s-au sculat Ptolomeiu şi cei ce era cu el şi au luat armele sale şi au întrat asupra lui Simon la ospăţ şi l-au omorât pre el şi pre acei doi feciori ai lui şi o samă din slugile lui.<br/>


text:
Şi au scris aceastea Ptolomeu şi au trimis la împăratul, ca să-i trimiţă lui oaste într-ajutoriu, şi-i va da lui ţara lor şi cetăţile.<br/>


text:
Şi au trimis pre alţii la Gazara să omoară pre Ioan, şi celor mai-mari preste mii au trimis cărţi să vie la el, ca să le dea lor argint şi aur şi daruri.<br/>


text:
Ci înainte alergând oarecine, au spus lui Ioan la Gazara că au perit tatăl lui şi fraţii lui şi cum că: „Au trimis să te omoară şi pre tine”.<br/>


text:
Şi, auzind, s-au spăimântat foarte şi au prins pre bărbaţii carii venisă să-l piiarză pre el şi i-au omorât, că au cunoscut că cerca să-l omoară pre el.<br/>


text:
Iară cealealalte cuvinte a lui Ioan şi războaiele lui şi vitejiile lui, care bărbăteaşte le-au făcut, şi zidirea zidurilor, care au zidit, şi lucrurile lui,<br/>


text:
Iată, aceastea s-au scris în Cartea zilelor arhiereiei lui, după ce s-au făcut arhiereu în locul tătâne-său.<br/>


text:
„Fraţilor jidovilor, carii sânt prin Eghipt, bucurie! Fraţii jidovii cei din Ierusalim şi cei din ţara Iudeii, şi pace bună!<br/>


text:
Şi să vă facă voao bine Dumnezeu şi să-Şi aducă aminte de legătura Sa, carea au făcut cu Avraam şi cu Isaac şi cu Iacov, robii Săi cei credincioşi.<br/>


text:
Şi să vă dea inimă tuturor voao, ca să vă închinaţi Lui şi să faceţi voia Lui cu inimă mare şi cu suflet voitoriu.<br/>


text:
Şi să auză rugăciunile voastre şi să Se împace cu voi şi să nu vă părăsască pre voi în vreame rea.<br/>


text:
Împărăţind Dimitrie în anul o sută şeasezeci şi noao, noi, jidovii, scris-am voao din năcazul şi din pornirea ce au venit preste noi în anii aceştia, de când s-au depărtat Iason, şi cei ce au fost cu el, de la pământul cel sfânt şi de la împărăţie.<br/>


text:
Şi au ars tinda şi au vărsat sânge nevinovat şi ne-am rugat Domnului şi ne-au ascultat şi am adus jertvă şi făină de grâu şi am aprins lumini şi am pus pâini înainte.<br/>


text:
În anul o sută optzeci şi opt, „Cei din Ierusalim şi din Iudeea şi bătrânimea şi Iuda, lui Aristovul, dascalului lui Ptolomeu împărat, carele easte din neamul preoţilor celor unşi, şi jidovilor celor din Eghipt, bucurie şi sănătate!<br/>


text:
Din mari primejdii mântuindu-ne Dumnezeu, foarte mulţămim Lui, ca cei ce ne-am războit asupra împăratului.<br/>


text:
Că, fiind în Persida povăţuitoriul şi oştile ceale cu el, cărora să părea că nimene nu le poate sta înainte, s-au tăiat în besearica Naneii, înşelându-i cu cuvinte vicleane preoţii Naneii.<br/>


text:
Că, ca cum ar vrea să lăcuiască cu ea, au venit la locul acela şi Antioh şi priiatinii, carii era cu el, ca să ia banii în loc de zeastre.<br/>


text:
Şi, puind aceastea înainte preoţii Naneii, şi el apropiindu-să cu puţini la curtea besearicii, închizind besearica,<br/>


text:
Deaca au întrat Antioh, au deşchis uşea cea ascunsă a podului şi, aruncând cu pietri, au omorât pre povăţuitoriu şi pre cei ce era cu el şi, desfăcându-i părţi şi tăindu-le capetele, le-au lăpădat celor din afară.<br/>


text:
Vrând, drept aceaea, să facem, în doaozeci şi cinci de zile a lunii lui haselev, curăţeniia besearicii, cu cuviinţă am socotit a vă înştiinţa pre voi, ca şi voi, aseamenea, să prăznuiţi zioa înfigerii corturilor şi a focului, când Neemiia, cel ce au zidit besearica şi jertvenicul, au adus jertvă.<br/>


text:
Că şi când ducea la Persida pre părin-ţii noştri, bunii credincioşi, preoţii, carii era atunci, luând din focul jertvenicului, pre ascuns au ascuns într-o groapă ca de fântână fără de apă, în carea l-au astupat, cât la toţi era neştiut locul.<br/>


text:
Şi, după ce au trecut câţva ani, când au plăcut lui Dumnezeu, trimis fiind Neemiia de împăratul Persidei, pre nepoţii preoţilor celor ce au ascuns i-au trimis la foc şi, precum ne-au spus noao, nu au aflat foc, ci apă iute.<br/>


text:
Şi le-au poruncit lor să scoaţă de acolo apă şi să aducă şi, după ce s-au adus ceale de jervit, au poruncit Neemiia preoţilor să stropească cu apa aceaea şi leamnele şi ceale ce era deasupra puse.<br/>


text:
Carea după ce s-au făcut şi au venit vreamea, în carea au strălucit soarele, carele mai înainte era în nori, s-au aprins foc mare, cât toţi s-au minunat.<br/>


text:
Şi rugăciune făcea toţi preoţii, când să amistuia jertva, şi preoţii şi toţi, începând Ionatan. Iară ceialalţi răspunzind ca Neemiia.<br/>


text:
Iară rugăciunea era întru acest chip: «Doamne, Doamne Dumnezeule, Făcătoriul tuturor, Cel înfricoşat şi tare şi drept şi milostiv,<br/>


text:
Cel ce unul eşti Împărat şi bun şi unul dătătoriu de bunătăţi şi unul drept şi atotţiitoriu şi veacinic, Cel ce mântuieşti pre Israil din tot răul, Cel ce ai ales pre părinţi şi i-ai sfinţit pre ei,<br/>


text:
Priimeaşte jertva aceasta pentru tot norodul Tău, Israil, şi păzeaşte partea Ta şi o sfinţeaşte.<br/>


text:
Adună râsipirea noastră, izbăveaşte pre cei ce slujesc întru neamuri, spre cei ocărâţi şi urâţi, caută şi să cunoască neamurile că Tu eşti Dumnezeul nostru.<br/>


text:
Iară după ce s-au amistuit ceale ce era ale jertvei, au poruncit Neemiia să ude cu ceaealaltă apă, carea au rămas pietrile ceale mai mari.<br/>


text:
Carea cât s-au făcut, s-au aprins dintr-însele flacără şi, din lumina carea au strălucit la jertvenic, s-au amistuit.<br/>


text:
Şi, după ce s-au făcut aiavea lucrul acesta, s-au spus împăratului perşilor că, în locul în care au fost ascuns focul preoţii cei ce s-au mutat, s-au arătat apă, din carea Neemiia şi cei ce era cu el au curăţit jertvele.<br/>


text:
Şi au numit Neemiia locul acela Neftar, care să tălmăceaşte «Curăţenie» şi să chiiamă la cei mulţi «Neftar».<br/>


text:
Şi să află în scrisori cum că Ieremia, prorocul, au poruncit celor ce era să se mute să ia foc, precum s-au arătat.<br/>


text:
Şi cum că au poruncit prorocul celor ce era să se mute, când le-au dat lor leage, ca să nu uite poruncile Domnului şi ca să nu rătăcească cu cugetele văzind chipuri de aur şi de argint şi podoaba cea de primpregiurul lor.<br/>


text:
Şi era într-acea scrisoare cum că prorocul, luând răspuns, au poruncit ca cortul şi sicriiul să-l ducă cu sine.<br/>


text:
Şi, ieşind la muntele, în care s-au suit Moisi şi au văzut moştenirea lui Dumnezeu, şi cum că acolo venind Ieremia au aflat loc în peşteră şi cortul şi sicriiul şi jertvenicul tămâierii le-au băgat acolo şi uşa o au astupat.<br/>


text:
Care lucru cunoscându-l Ieremiia, i-au înfruntat pre ei şi au zis că: «Necunoscut va fi locul acela, până când va aduna Dumnezeu adunarea norodului şi să va milostivi.<br/>


text:
Şi atunci, Domnul va arăta aceastea şi să va arăta mărirea Domnului şi norul precum şi lui Moisi s-au arătat, şi precum când s-au rugat Solomon să se sfinţască locul, cu mărire s-au arătat.<br/>


text:
Precum şi când s-au rugat Moisi cătră Domnul şi s-au pogorât foc din ceriu şi au mistuit ale jertvei, aşea şi Solomon s-au rugat, şi, pogorându-să foc, au ars arderile de tot.<br/>


text:
Şi să spunea şi în scrisorile acealea şi în pomenirile lui Neemiia ca şi aceastea, şi cum, aducând raclă de cărţi, au adunat ceale despre împăraţi şi despre proroci, şi a lui David, şi cărţile ceale trimise ale împăraţilor pentru dări.<br/>


text:
Aşijderea şi a lui Iuda şi câte s-au întâmplat pentru războiul ce s-au făcut noao, toate le-au adunat şi sânt la noi.<br/>


text:
Vrând, dară, a face curăţeniia, v-am scris voao; drept aceaea, bine veţi face de veţi ţinea zilele aceastea.<br/>


text:
Şi Dumnezeu, Cel ce au mântuit pre tot norodul Său, au întors moşiia tuturor şi împărăţiia şi preoţiia şi sfinţeniia.<br/>


text:
În ce chip au făgăduit prin leage, că nădăjduim întru Dumnezeu, că curund ne va milui pre noi şi ne va aduna de supt ceriu, la locul cel sfânt.<br/>


text:
Iară de Iuda Macaveul şi de fraţii lui şi de curăţeniia marii besearici şi de înnoirea oltariului,<br/>


text:
Şi arătările ceale din ceriu ce s-au făcut celor ce vitejeaşte s-au nevoit pentru jidovime, cât puţini fiind, ei toată ţara o au izbândit <f>[1]</f> şi mulţime de varvari au gonit.<br/>


text:
Şi besearica cea în toată lumea vestită o au zidit şi cetatea o au făcut slobodă şi legile ceale părăsite le-au întors Domnul cu toată liniştea, milostiv fiindu-le lor.<br/>


text:
Pentru că, socotind curgerea numerilor şi greutatea care easte celor ce vreau a înceape poveştile istoriilor, pentru mulţimea materiei,<br/>


text:
Am avut grijă ca celor ce vor vrea să cetească să fie mângăiare sufletească, iară celor ce să vor nevoi a le ţinea aminte, uşurare, şi tuturor celor ce vor ceti, folos.<br/>


text:
Iară noao, carii ne-am apucat a scurta acest lucru, nu de mică osteneală, ci de lucru plin de priveghiiare ne-am apucat <f>[2]</f>.<br/>


text:
Ca şi celui ce găteaşte ospăţ şi caută folosul altora, nu e uşor. Însă pentru mulţămita celor mulţi, bucuroşi vom suferi pătimirea aceasta.<br/>


text:
A aleage pre amăruntul adevărul fieştecărui lucru lăsăm celui ce au scris, iară întru aceasta mai mult ne ostenim, ca să stăm întru dreptariul scurtării.<br/>


text:
Că precum meşterului casii ceii noao să cade a purta grije de toată aşezarea, iară cel ce să apucă a săpa şi a zugrăvi trebuie să caute ceale ce sânt spre podoabă, aşea trebuie a socoti şi de noi.<br/>


text:
Că a căuta şi a culeage multe cu amăruntul şi despre toate a face cuvânt celui ce scrie istoriia să cuvine.<br/>


text:
Iară a urma scurtarea zicerii şi a lăsa cercetarea lucrării easte în voia celui ce face tălmăcirea.<br/>


text:
De aici, dară, vom înceape cuvântarea, la ceale ce mai sus am zis atâta adăogând, că prostesc lucru ar fi înainte de istorie a înmulţi cuvintele şi istoriia a o scurta”.<br/>


text:
Când sfânta cetate cu toată pacea să lăcuia, şi legile foarte bine să păzea pentru bună-credinţa lui Onie, arhiereului, şi urârea răutăţii,<br/>


text:
S-au întâmplat, deşi înşişi împăraţii au cinstit locul acesta şi besearica cu daruri foarte bune trimise o au cinstit,<br/>


text:
Atâta cât şi însuşi Seleuc, împăratul Asiei, au dat din veniturile sale toate cheltuialele la slujbele ceale de obşte ale jertvelor.<br/>


text:
Şi Simon, oarecarele din neamul lui Veniamin, ispravnic besearicii fiind pus, s-au pricit cu arhiereul pentru nelegiuirea cea din cetate.<br/>


text:
Şi, neputând birui pre Onia, au mers la Apolonie, feciorul lui Traseu, carele pre vreamea aceaea era povăţuitoriu Chilo, Siriei şi Finichii.<br/>


text:
Şi i-au spus lui cum că vistieriia cea din Ierusalim easte plină de nenumăraţi bani, cât mulţimea celor ce să culeg din biruri easte nenumărată şi nu să cuvin aceastea la jertve, şi poate să fie ca toate aceastea să vie supt putearea împăratului.<br/>


text:
Şi, întâlnindu-să Apolonie cu împăratul, l-au înştiinţat pre el de banii care s-au spus lui, iară el,chemând pre Iliodor, carele era mai-mare preste bani, l-au trimis pre el şi i-au poruncit să aducă banii cei mai sus zişi.<br/>


text:
Şi Iliodor îndată au purces la călătorie, însă cu veaste ca aceaea că mearge în cetăţile Chilo-Siriei şi ale Finichiei, iară cu fapta porunca împăratului plinind.<br/>


text:
Şi după ce au sosit la Ierusalim, cu cinste s-au priimit de la arhiereul cetăţii şi au spus de înştiinţarea aceaea şi i-au arătat pentru ce pricină au venit şi au întrebat de sânt adevărate aceastea.<br/>


text:
Iară o samă sânt şi a lui Ircan, feciorul lui Tovie, carele easte om foarte de cinste, iară nu precum l-au fost pârât necredinciosul acela, Simon, şi de toţi sânt patru sute de talanţi de argint şi doao sute de aur.<br/>


text:
Şi cum că strâmbătate să face celor ce lucrurile sale le-au încrezut sfinţeniei locului aceluia şi besearicii, carea în toată lumea să cinsteaşte pentru mărirea şi sfinţeniia ei, aceaea nicidecum nu poate să fie.<br/>


text:
Iară Iliodor, pentru poruncile împărăteşti ce avea, au zis că acealea în vistieriia împărătească trebuie să se ducă.<br/>


text:
Şi, rânduind zi în carea să între, ca luând samă să rânduiască despre aceia, pentru aceaea foarte mare grije s-au făcut în toată cetatea.<br/>


text:
Şi preoţii, îmbrăcaţi cu hainele ceale sfinte, înaintea oltariului căzind, striga din ceriu pre Cel ce au pus leage pentru pusăle aceastea, ca celor ce au pus banii aceia întregi să-i păzască.<br/>


text:
Şi oricine vedea faţa arhiereului nu putea să nu să umilească cu mintea, că vedearea lui şi mutarea feaţii arăta năcazul cel dinlăuntru a sufletului lui.<br/>


text:
Că era vărsat preste omul acela oarece teamere şi groază a trupului, dintru care cei ce vedea cunoştea duroarea cea din inimă.<br/>


text:
Iară alţii, din căsi, turme alerga, ca cu toţi împreună să se roage, pentru că era să se defăimeaze locul.<br/>


text:
Şi muierile, încinse pre supt ţiţe cu saci, umplea căile, şi fecioarele ceale închise, unele alerga la porţi şi unele la ziduri şi unele pre ferestri să pleca.<br/>


text:
Şi era jealnică privire cum cădea mulţimea amestecată şi în cât de mare năcaz fiind arhiereul aştepta.<br/>


text:
Aceştia, dară, să ruga Atotputearnicului Dumnezeu ca ceale încrezute întregi şi cu toată întărirea să se păzească celor ce le-au încrezut.<br/>


text:
Domnul părinţilor şi Stăpânul a toată putearea arătare mare au făcut, atâta cât toţi cei ce îndrăznisă a veni, spăimântându-să de putearea lui Dumnezeu, au leşinat şi s-au înfricoşeat.<br/>


text:
Că s-au arătat lor un cal, care groaznic călăreţ avea pre sine şi cu foarte frumos acoperemânt împodobit şi, pornindu-să iute, au lovit pre Iliodor cu copitele ceale dinainte, iară cel ce şedea pre cal să vedea având arme de aur.<br/>


text:
Încă şi alţi doi tineri s-au arătat înaintea lui cu tărie preacuvioşi, cu mărire foarte străluciţi şi cu îmbrăcăminte luminoşi, carii, stând de amândoao părţile, neîncetat îl bătea pre el, multe bătăi puind pre el.<br/>


text:
Şi, fără de veaste căzind pre pământ şi cu mult întunearec împresurându-să, l-au apucat şi l-au pus într-o leptică.<br/>


text:
Pre cel ce mai înainte cu puţintel cu mulţi alergători şi ostaşi au întrat în mai sus-zisa vistierie l-au dus, neputând nici un ajutoriu avea de la arme.<br/>


text:
Aiavea cunoscând putearea lui Dumnezeu, şi acela Dumnezeu lucrând aşea, zăcea mut şi lipsit de toată nădeajdea de mântuire.<br/>


text:
Iară aceia binecuvânta pre Domnul, Cel ce au mărit locul Său şi besearica aceaea, carea cu puţin mai înainte fuseasă plină de frică şi de turburare, cât S-au arătat Domnul Atotţiitoriul, s-au umplut de veselie şi de bucurie.<br/>


text:
Iară unii dintr-ai lui Iliodor curând s-au rugat lui Oniia ca să chiiame pre Cel Preaînalt şi să dăruiască viiaţă celui ce zăcea desăvârşit de moarte.<br/>


text:
Atunci, temându-să arhiereul ca nu cumva să socotească împăratul cum că jidovii au făcut ceva vicleşug asupra lui Iliodor, au adus jertvă pentru mântuirea omului.<br/>


text:
Şi, după ce arhiereul s-au rugat lui Dumnezeu, tinerii aceia iarăşi s-au arătat lui Iliodor cu acealeaşi haine îmbrăcaţi şi, stând, au zis: „Multă mulţămită să faci lui Oniia, arhiereului, că pentru el ţ-au dăruit Domnul ţie viiaţă.<br/>


text:
Iară tu, din ceriu fiind bătut, spune la toţi putearea cea prea mare a lui Dumnezeu”. Şi, după ce au zis aceastea, s-au făcut nevăzuţi.<br/>


text:
Iară Iliodor, aducând jertvă Domnului şi făgăduinţe foarte mari, făgăduind Celui ce i-au dăruit viiaţa şi lui Oniia mulţămind, s-au întors la împăratul,<br/>


text:
Şi împăratul, întrebând pre Iliodor cine ar fi harnic, carele să se mai trimită odată în Ierusalim, el au răspuns:<br/>


text:
„De ai pre cineva vrăjmaş sau pânditoriu împărăţiei tale, trimite-l pre el acolo şi bătut îl vei priimi, însă de va scăpa, pentru că în locul acela easte cu adevărat oarecare puteare a lui Dumnezeu.<br/>


text:
Că Cel ce lăcuiaşte în ceriu easte privitoriu şi ajutătoriu locului aceluia, Cel ce pre cei ce vin să facă rău îi bate şi îi piiarde”.<br/>


text:
Iară Simon, de carele mai înainte am zis, carele au fost văditoriul banilor şi al patriei, rău grăia de Oniia, ca cum el ar fi silit pre Iliodor şi ar fi fost meşterul răutăţilor.<br/>


text:
Şi pre făcătoriul de bine al cetăţii şi pre ocârmuitoriul celor de un neam cu sine şi pre râvnitoriul legilor vrăjmaş lucrurilor îndrăznea a-l zice.<br/>


text:
Socotind Oniia primejdiia vrajbii şi cum că să va mâniia Apolonie, povăţuitoriul Chilo-Siriei şi a Finichiei, adăogând răutatea lui Simon, s-au dus la împăratul.<br/>


text:
Că vedea cum că nu e cu putinţă fără de rânduială împărătească a să împăca lucrurile şi cum că Simon nu va înceta de la nebuniia aceasta.<br/>


text:
Ci, murind Seleuc şi luând împărăţiia Antioh, cel ce s-au poriclit Epifan, au poftit arhiereiia Iason, fratele lui Oniia.<br/>


text:
Şi, mergând la împăratul, s-au rugat făgăduind trei sute şi şeasezeci de talanţi de argint şi încă alt venit de optzeci de talanţi.<br/>


text:
Fără de aceastea, făgăduia încă şi alţi o sută şi cincizeci, de s-ar îngădui lui puteare a pune şcoală şi tineri, şi pre cetăţeanii Ierusalimului împreună cu antioheanii a-i scrie.<br/>


text:
Şi, îngăduind împăratul, au dobândit stăpânirea, şi îndată au început a muta la obiceaiul elinesc pre cei de neamul său.<br/>


text:
Şi, lăpădând milostivele îngăduinţe împărăteşti, care s-au îngăduit jidovilor prin Ioan, tatăl lui Eupolem, carele fuseasă sol la romani pentru împrietenire şi însoţire, şi, stricând rânduialele ceale legiuite, rânduiale fără de leage înnoia.<br/>


text:
Că, cu veselie, tocma supt cetate au întemeiat şcoală şi pre cei mai tari dintră tineri, supuindu-i, i-au dus supt curvărie.<br/>


text:
Şi întru acest chip să întărea Eliniia şi sporea obiceaiurile celor de alt neam, pentru prea marea aceaea necurăţie a acestui păgân, şi nu arhiereu, Iason.<br/>


text:
Atâta, cât nu să sârguia mai mult preoţii spre slujbele oltariului, ci, nebăgând samă de besearică şi părăsind jertvele, să grăbea să se împărtăşească cu privirea cea fără de leage a luptei după chemarea înainte la piiatră.<br/>


text:
Pentru care grea nevoie i-au cuprins pre ei, că a cărora povăţuire o poftea şi cărora voia a să asemăna, pre aceia vrăjmaşi şi izbânditori i-au avut.<br/>


text:
Că a face păgâneaşte împrotiva dumnezăieştilor legi nu e pre lezne <f>[1]</f>; însă aceastea vreamea următoare le va arăta.<br/>


text:
Au trimis spurcatul acesta, Iason, din Ierusalim privitori pre cei ce era antioheani, carii au dus trei sute de drahme de argint spre jertva lui Iracleu, pentru care şi cei ce au dus argintul s-au rugat ca să nu să dea la jertve, că nu să cuvine, ci la alte cheltuiale să se dea.<br/>


text:
Ci aceastea, despre o parte, pentru cel ce le-au trimis spre jertva lui Iracleu, despre alta, pentru voia celor ce le-au adus, le-au trimis pentru diresul corabiilor celor de oaste.<br/>


text:
Şi, trimiţindu-să în Eghipt Apolonie a lui Menesteu, pentru că ca să fie mai întâiu şezătoriu a lui Tolomeiu a lui Filomitor, împăratul, înţălegând după aceaea Antioh cum că el s-au înstrăinat de cătră lucrurile sale, de întemeiare au grijit; pentru aceaea, au venit în Iopi şi de acolo s-au dus în Ierusalim.<br/>


text:
Şi cu mare cuviinţă de la Iason şi de la cetate au fost priimit, cu făclii aprinse şi cu strigări au fost băgat, şi de-acii spre Finichiia au purces cu tabăra.<br/>


text:
Şi după trei ani au trimis Iason pre Menelau, fratele lui Simon, mai sus-numitului, ca să aducă bani împăratului şi ca să-i aducă aminte de lucrurile ceale de lipsă.<br/>


text:
Iară el, plăcând împăratului pentru că l-au mărit cu faţa puterii lui, au tras la sine arhiereiia, dând cu trei sute de talanţi de argint mai mult decât Iason.<br/>


text:
Şi, luând porunci împărăteşti, au venit, nimic vreadnic de arhierie aducând, numai mânie de tiran crud şi urgie de fiiară sălbatecă având.<br/>


text:
Şi aşea, Iason, carele au înstrăinat pre fratele său, înstrăinatu-l-au şi pre el altul şi l-au izgonit în ţara Amanitii.<br/>


text:
Iară Menelau au ţinut stăpânirea, ci de banii carii făgăduisă împăratului nici o grijă n-au avut, iară Sostrat, mai-marele coşteiului, îi cerea.<br/>


text:
Şi Menelau au lăsat în arhierie ispravnic pre Lisimah, fratele său, iară Sostrat, pre Cratit, mai-marele Chiprului.<br/>


text:
Şi aceastea aşea fiind, s-au întâmplat de s-au învrăjbit tarseanii şi moloteanii, pentru că au fost daţi dar Antiohidei, ţiitoarei împăratului.<br/>


text:
Degrabă, dară, au venit împăratul ca să aşeaze lucrurile acealea, lăsind în locul său pre Andronic, cel ce era dintru cei de cinste.<br/>


text:
Iară Menelau, socotind că au aflat vreame bună, furând nişte vase de aur de ale besearicii, le-au dăruit lui Andronic, şi altele le-au fost vândut în Tir şi în cetăţile ceale de primprejur.<br/>


text:
Care lucru, înţelegându-l Oniia, l-au mustrat, fiind el în loc fără de frică, în Dafni, cea cătră Antiohiia.<br/>


text:
Pentru aceaea, Menelau, luând deosebi pre Andronic, l-au rugat ca să omoară pre Oniia deci, venind el la Oniia şi cu înşelăciune dând dreapta, cu jurământ au întărit, măcar că Oniia avea prepus asupra lui Andronic că va să-l înşeale, l-au făcut de au ieşit din locul cel fără de frică, pre carele îndată l-au omorât, neruşinându-să de dreptate.<br/>


text:
Pentru carea pricină, nu numai jidovii, ci mulţi şi dintr-alte neamuri s-au scârbit şi s-au măhnit pentru nedreapta ucidere a bărbatului acestuia.<br/>


text:
Iară, după ce s-au întors împăratul din părţile Chilichiei, jidovii cei din cetate, împreună şi elinii, urând vicleşugul, s-au plâns cum că fără de dreptate Oniia s-au omorât.<br/>


text:
Iară Antioh, din suflet măhnindu-să, i s-au făcut milă şi au lăcrămat pentru înţălepciunea şi multa buna rânduială a răpăusatului.<br/>


text:
Şi, aprinzindu-să de mânie, îndată au luat de la Andronic porfira şi i-au rumpt hainele şi l-au purtat împregiur prin toată cetatea şi, într-acelaşi loc, în care asupra lui Oniia au făcut păgânătate, acolo pre spurcatul ucigătoriu l-au omorât, Domnul răsplătindu-i certare de care au fost vreadnic.<br/>


text:
Şi Lisimah, cu ştirea lui Menelau, furând multe vase sfinte, au ieşit veastea în cetate şi s-au adunat mulţimea asupra lui Lisimah, după ce multe vase de aur s-au fost cheltuit.<br/>


text:
Şi, după ce s-au sculat asupră-i gloatele mânioase, Lisimah împrotivă au întrarmat ca la vro trei mii de bărbaţi şi au început fără de dreptate a omorî, povăţuitoriu fiind un tiran, şi cu vârsta şi cu nebuniia bătrân.<br/>


text:
Iară gloatele, cât au văzut că să scoală Lisimah asupra lor, apucând unii pietri, alţii măciuci, alţii ţărână, arunca asupra celor ce era împregiurul lui Lisimah şi asupra celor ce să sculasă asupră-le.<br/>


text:
Pentru carea pricină, pre mulţi dintr-înşii au rănit şi pre unii i-au omorât şi pre toţi în fugă i-au întors şi pre furătoriul de ceale sfinte lângă vistierie l-au omorât.<br/>


text:
Şi când au venit împăratul în Tir, asupra lui Menelau au făcut pâră trei bărbaţi trimişi de la bătrânime.<br/>


text:
Iară Menelau, aflându-să vinovat, au făgăduit bani mulţi lui Ptolomeu, feciorului lui Dorimen, ca să îmblânzască pre împăratul.<br/>


text:
Deci, apucând Ptolomeu pre împăratul într-un foişor, unde să dusease să se răcorească, l-au mutat.<br/>


text:
Şi pre Menelau, capul a toată răutatea, l-au slobozit de pâri, iară pre ticăloşii aceia, carii măcar şi la schiti de şi-ar fi spus pricina, s-ar fi slobozit nevinovaţi, pre aceştia i-au judecat la moarte.<br/>


text:
Drept aceaea, degrab nedreaptă moarte au răbdat cei ce pentru cetate şi pentru norod şi pentru sfintele vase înainte au grăit.<br/>


text:
Pentru care lucru şi tiranii, scârbindu-să de această răutate, lucrurile ceale de îngropăciunea lor cu mare cuviinţă au dat.<br/>


text:
Iară Menelau, pentru lăcomiia celor putearnici, era în cinste, crescând întru răutate, mare vrăjmaş au fost cetăţeanilor.<br/>


text:
Şi s-au întâmplat de, în patruzeci de zile, s-au văzut preste toată cetatea prin văzduh alergând călăreţi cu haine aurite îmbrăcaţi şi cu suliţe ca şi ostaşii întrarmaţi.<br/>


text:
Şi ceate de călăreţi rânduite şi bătându-să unii cu alţii şi năvăliri de amândoao părţile şi clătiri de paveze şi mulţime de chiloame şi sabii scoase şi aruncări de săgeţi şi străluciri de podoabe de aur şi de tot fealiul de platoşe.<br/>


text:
Şi, făcându-să vorbă mincinoasă, cum că au murit Antioh, luând Iason nu mai puţini de o mie de bărbaţi, fără de veaste au lovit asupra cetăţii şi, cei de pre zid împingându-să, mai pre urmă au luat cetatea, iară Menelau au fugit în coşteiu.<br/>


text:
Iară Iason omorea pre cetăţeanii săi fără de milă, nesocotind că norocirea asupra rudeniilor sale easte cea mai mare norocire.<br/>


text:
Şi pârându-i că ale vrăjmaşilor, şi nu a celor de un neam cu sine, biruinţe surpă, stăpânirea nu au dobândit, iară mai pre urmă, pentru viclenie, ruşine au luat şi pribeag s-au dus iarăşi în Amanitida.<br/>


text:
Şi aşea au luat sfârşitul realei amestecături, închizindu-l Areta, tiranul aravilor, dintr-o cetate într-alta fugind, gonindu-să de toţi şi urându-să ca un călcătoriu de leage şi în scârbă fiind la toţi, ca un gâde a moşiei şi a cetăţeanilor, în Eghipt s-au lăpădat.<br/>


text:
Şi ca o ţărână de la moşie înstrăinându-să, în străinătate au perit, la lachidemoneani s-au dus, ca pentru rudeniia, să afle acoperemânt.<br/>


text:
Şi cel ce mulţime de morţi neîngropaţi au lăpădat nejelit au fost şi de nici un fealiu de îngropăciune, necum de îngropăciunea în mormântul părintesc, n-au avut parte.<br/>


text:
Iară, după ce au înţeles împăratul aceastea ce s-au făcut, au socotit că Iudeea s-au viclenit, pentru aceaea, purcezind din Eghipt, cu suflet sălbătăcit au luat cetatea în pradă.<br/>


text:
Şi au poruncit ostaşilor să taie fără de milă pre cei ce le sânt înainte, şi pre cei ce să suie în case să-i omoară.<br/>


text:
Deci, omorâtu-s-au tinerii şi bătrânii, şi bărbaţii şi muierile şi feciorii au perit, şi fecioarele şi pruncii s-au junghiiat.<br/>


text:
Atâta cât, în trei zile, optzeci de mii au perit, adecă patruzeci de mii au fost tăiaţi, iară alţii, nu mai puţini decât aceşti tăiaţi, s-au vândut.<br/>


text:
Şi, neîndestulindu-să cu aceastea, au îndrăznit a întra şi în cea decât tot pământul mai sfântă besearică, având povăţuitoriu pre Menelau, cel ce şi legilor şi patriei vânzătoriu s-au făcut.<br/>


text:
Şi cu mâinile ceale spurcate au luat sfintele vase şi ceale ce de alţi împăraţi, spre creaşterea şi mărirea locului şi cinstea le-au fost pus, cu spurcate mâni trăgându-le, le da.<br/>


text:
Şi s-au sumeţit cu cugetul Antioh, nu socotind că pentru păcatele celor ce lăcuia cetatea s-au mâniiat puţin Domnul, pentru aceaea au fost urgisit locul acela.<br/>


text:
Iară de nu s-ar fi întâmplat să fie fost mai dinainte cuprinşi cu multe păcate, precum Iliodor, pre carele l-au fost trimis Seleuc, împărat, ca să vază vistieriia, acesta, când au năvălit să între, degrab fiind bătut, s-au întors de la îndrăznirea sa.<br/>


text:
Pentru aceaea, şi locul acesta s-au făcut părtaş răutăţilor, ce s-au întâmplat în neam, după aceaea, s-au făcut părtaş bunătăţilor celor de la Domnul; şi cel ce au fost cuprins cu mâniia Atotţiitoriului, iarăşi îmblânzindu-să cu marele Stăpân, cu toată mărirea s-au îndreptat.<br/>


text:
Deci, Antioh, luând o mie şi opt sute de talanţi din besearică, degrab s-au întors în Antiohiia, gândind de trufie să facă pământul să înoate pre el şi marea să umble cu picioarele pre ea, pentru sumeţiia inimii.<br/>


text:
Şi au lăsat şi ispravnici, ca să năcăjească neamul în Ierusalim, pre Filip, de neam frighiian, cu obiceaiurile mai varvar decât cel ce l-au pus.<br/>


text:
Iară în Garizin, pre Andronic, şi, fără de aceştia, pre Menelau, carele mai rău decât ceialalţi să râdica asupra cetăţeanilor.<br/>


text:
Şi, vrăjmaş gând având asupra cetăţeanilor jidovi, au trimis pre începătoriul urâciunilor, pre Apolonie, cu oaste doaozeci şi doao de mii, poruncind ca pre cei de vârstă pre toţi să-i omoară, iară pre muieri şi pre cei mai tineri să-i vânză.<br/>


text:
Iară acesta, venind în Ierusalim, s-au făţărnicit a fi de pace şi au aşteptat până în zioa cea sfântă a sâmbetii şi, apucând pre jidovi fără de lucru, au poruncit ostaşilor celor de supt ascultarea sa să se întrarmeaze.<br/>


text:
Şi pre toţi cei ce au ieşit la priveală i-au omorât, şi prin cetate cu armele alergând multă mulţime au omorât.<br/>


text:
Iară Iuda Macaveul, cu noao alţii, carii s-au însoţit cu el osibindu-să în pustie, ca fiiarăle în munţi, trăia împreună cu cei ce era cu el, cu buruieni să hrănea, ca să nu să spurce.<br/>


text:
Şi nu după multă vreame au trimis împăratul pre un bătrân atinean să silească pre jidovi să se mute din legile ceale părinteşti şi să nu să ocârmuiască cu legile lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi să spurce şi besearica cea din Ierusalim şi să o numească a lui Joi <f>[1]</f> Olimpie, şi cea din Garizin, precum era lăcuitorii locului, a lui Joi, iubitoriului de oaspeţi.<br/>


text:
Că besearica de curvie şi de beţii o au umplut păgânii, desfătându-să cu sodomii şi, în sfintele curţi, cu muieri împreunându-să şi înlăuntru băgând ceale ce nu să cuvinea.<br/>


text:
Şi nu era slobod nici a ţinea sâmbetele, nici a păzi sărbătorile ceale părinteşti, nici măcar jidov a să mărturisi pre sine a fi.<br/>


text:
Şi să ducea cu amară nevoie la zioa naşterii împăratului spre junghiiare în toată luna, şi, când era sărbătoarea Dionisilor, să silea jidovii având iadere să facă pompă lui Dionisie.<br/>


text:
Şi din îndemnul lui Ptolomeu au ieşit poruncă în cetăţile elineşti, ceale de prin vecini, ca şi jidovii, aşijderea, să facă să jertvească.<br/>


text:
Iară pre cei ce nu vor vrea să se mute la obiceaiurile elineşti să-i omoară, drept aceaea, nimica altă nu era a vedea, fără numai nevoie, carea îi asuprea pre ei.<br/>


text:
Că s-au adus doao muieri, care au fost pârâte că şi-au tăiat împregiur pruncii săi, pentru aceaea au spânzurat pruncii de ţiţele lor şi, prin cetate pre uliţe purtându-le, le-au aruncat jos de pre zid de au murit.<br/>


text:
Iară alţii, alergând la peşterile ceale de pre aproape, ca ascunzindu-să să sărbeaze zioa sâmbetei, de care lucru dându-să ştire lui Filip, i-au ars, că să sfiia a-şi ajuta unul altuia, pentru mărirea aceii preacinstite zile.<br/>


text:
Iară rog pre cei ce vor ceti această carte să nu să îngrozască pentru nevoile aceastea, ci să socotească că muncile acestea, nu spre perire, ci spre învăţătură au fost neamului nostru.<br/>


text:
Că a nu să lăsa în multă vreame cei ce lucrează fărădeleage, ci degrab a cădea în munci, sămn de mare facere de bine easte.<br/>


text:
Că nu ca şi într-alte neamuri cu îndelungă răbdare aşteaptă Domnul până ce vor ajunge la plinirea păcatelor, şi apoi să-i muncească, ci asupra noastră aşea au socotit a fi, ca nu la sfârşitul păcatelor ajungând noi apoi să facă izbândă asupra noastră.<br/>


text:
Pentru aceaea, niciodată nu depărtează mila de la noi, ci, certându-ne cu nevoi, nu părăseaşte pre norodul Său.<br/>


text:
Unui om, anume Eleazar, carele era din cei de frunte cărturari şi trecut cu vârsta şi la faţă foarte frumos, căscându-i gura, îl silea să mânce carne de porc.<br/>


text:
Iară el, mai vârtos priimind moartea cea de cinste decât viiaţa cea de urâciune, de bună-voie s-au adus la muncă.<br/>


text:
Şi, scuipind înainte, în ce chip să cădea a să apropiia cei ce îndrăznesc a să apăra de ceale ce nu să cuvine să le mânce pentru dragostea vieţii.<br/>


text:
Iară cei ce era rânduiţi la acea fără de leage jertvă, pentru cunoştinţa cea de mulţi ani a omului aceluia, luându-l deosebi, îl ruga să aducă cărnuri de el făcute, care era lui slobod a mânca, şi să se făţărnicească ca cum ar mânca de ceale ce au poruncit împăratul din cărnurile jertvei,<br/>


text:
Iară el, gând bun luând şi vreadnic fiind de vârstă şi de adâncele bătrâneaţe şi de cinstitele cărunteaţe care şi le agonisisă şi de creaşterea cea foarte bună din pruncie şi mai vârtos de cea sfântă şi de Dumnezeu pusă rănduiala legii, îndată au răspuns, zicând ca curând să-l trimiţă la iad.<br/>


text:
„Că nu să cuvine vârstei noastre a făţărnici, ca mulţi din cei tineri să socotească cum că Eleazar, cel de noaozeci de ani, au trecut la obiceaiurile celor de alt neam.<br/>


text:
Şi ei, pentru a mea făţărnicie şi pentru această puţină şi scurtă viiaţă, să vor amăgi prin mine, şi urâciune şi ocară bătrâneaţelor să-mi agonisesc.<br/>


text:
Că măcar de întru această vreame de acum voiu scăpa de munca cea de la oameni, iară din mâinile Atotţiitoriului nici viu, nici mort, nu voiu scăpa.<br/>


text:
Şi celor tineri pildă vitejească le voiu lăsa, ca cu grăbnicie şi cu bărbăţie să moară pentru cinstitele şi sfintele legi”. Şi aceastea zicând, îndată au venit la muncă.<br/>


text:
Iară cei ce-l aducea inima sa cea bună, carea cu puţin mai înainte o arătasă cătră dânsul, în inimă răuvoitoare o au mutat, pentru cuvintele care mai înainte le-au fost grăit, care, precum socotea ei, era nebunie.<br/>


text:
Şi, când era să moară de rane, suspinând, au zis: „Domnului celui ce are sfânta ştiinţă arătat easte că, putând eu să scap de moarte, greale durori rabdă cu trupul bătându-mă, iară cu sufletul bucuros pentru frica Lui pătimesc aceastea”.<br/>


text:
Şi, întru acest chip, acesta au murit, şi nu numai tinerilor, ci la mai mulţi a neamului, moartea sa lăsându-o pildă de vitejie şi pomenire de faptă bună.<br/>


text:
Întâmplatu-s-au şi cu şeapte fraţi, pre carii, împreună cu maică-sa, prinzindu-i, i-au silit împăratul să mănânce cărnuri de porc, care nu le era lor slobod a mânca, cu biciuri şi cu vine bătându-i.<br/>


text:
Iară unul dintru ei, carele mai înainte au grăit, aşea au zis: „Ce vei să întrebi şi să ştii de la noi? Pentru că mai gata sântem a muri, decât a călca legile părinteşti”.<br/>


text:
Şi, după ce s-au înfierbântat acealea, îndată au poruncit să taie limba celui ce mai întâiu au grăit şi, belindu-l primpregiur, să-i taie marginile trupului, văzind ceialalţi fraţi şi muma lor.<br/>


text:
Şi, după ce l-au ciungărit aşea, au poruncit să-l aducă la foc şi să-l frigă de viu şi, ieşind foarte mare sfară din tigaie, unii pre alţii împreună cu mumă-sa să îndemna a muri vitejeaşte, zicând aşea:<br/>


text:
„Domnul Dumnezeu veade şi cu adevărat mângăiare are dintru noi, precum chiar au arătat prin cântarea cu carea ne-au mărturisit noao Moisi, zicând: «Şi întru robii Săi să va mângăia»”.<br/>


text:
Şi, după ce s-au săvârşit cel dintâiu întru acest chip, au adus pre al doilea să-l batjocorească şi belindu-i piialea capului cu părul, îl întreba: „Au mânca-vei mai înainte de ce ţi să va chinui trupul cu toate mădulările?”<br/>


text:
Pentru aceaea, şi acesta, ca şi cel dintâiu, pre rând toate chinurile le-au suferit şi, când era să moară, au zis: „Tu, dară, ticăloasă, ne scoţi pre noi dintru această viiaţă, iară Împăratul lumii pre noi, cei ce murim pentru legile Lui, iarăşi ne va înviia cu înviiare de viiaţă veacinică”.<br/>


text:
Şi, după acesta, al treilea s-au batjocorit şi, cerându-i-să limba, îndată o au scos, şi mâinile cu îndrăzneală le-au întins şi vitejeaşte au zis:<br/>


text:
„Din ceriu le-am dobândit aceastea şi pentru legile Lui nu bag samă de eale, pentru că nădăjduiesc că de la El iarăşi le vom dobândi”.<br/>


text:
Aşea cât şi însuşi împăratul şi cei ce era cu el cu spaimă să minuna de sufletul tinerelului, că ca de o nimica nu băga samă de durori.<br/>


text:
Şi după ce s-au sfârşit şi acesta, au adus pre al patrulea, aşijderea muncindu-l şi chinuindu-l.<br/>


text:
Şi, când era să moară, aşea au zis: „Bine easte a muta nădejdile ceale de la oameni şi a aştepta ceale de la Dumnezeu, că noi iară vom înviia prin El, iară ţie nu va fi înviiare spre viiaţă”.<br/>


text:
„Puteare întră oameni având, muritoriu fiind, faci ce vreai; însă să nu socoteşti că Dumnezeu au părăsit pre neamul nostru.<br/>


text:
Şi, după acesta, au adus pre al şeaselea şi, când era să moară, au zis: „Nu te înşela în zădar, că noi pentru noi înşine pătimim aceastea, de vreame ce am păcătuit împrotiva Dumnezeului nostru şi pentru aceasta s-au făcut aceste vreadnice de mirare.<br/>


text:
Iară muma lor, foarte minunată şi vreadnică de bună pomenire fiind, carea întru o zi văzind perindu-i şeapte fii, cu bun suflet au răbdat pentru nădejdile care le avea întru Domnul.<br/>


text:
Şi pre fieştecarele din ei îl mângăia cu părintesc glas, plină fiind de vitejesc cuget, şi gândirea cea fămeiască cu inimă bărbătească deşteptându-o, zicea cătră ei:<br/>


text:
„Nu ştiu cum v-aţi început în pântecele mieu, nici eu v-am dat voao duh şi viiaţă, nici închipuirea fieştecui eu o am întocmit.<br/>


text:
Ci Ziditoriul lumii, Cel ce au zidit ursitura omului şi au aflat naşterea şi duh şi viiaţă tuturor, voao ca un milostiv iarăşi va da, de vreame ce acum nu vi-i milă de voi pentru legile Lui”.<br/>


text:
Iară Antioh, gândind că pre el îl defaimă şi socotind că pre el îl ocăreaşte cu aceale cuvinte, fiind încă cel mai tinăr viu, nu numai cu cuvintele îndemna, ci şi cu jurământul îl încredinţa cum că şi bogat şi fericit îl va face, de să va muta de la obiceaiurile părinteşti şi priiatin îl va avea şi trebi îi va încredinţa.<br/>


text:
Iară tinerelul, nicidecum ascultând, au chemat împăratul pre mumă-sa şi o învăţa ca să sfătuiască pre tinerel ceale ce sânt spre mântuire.<br/>


text:
Şi, plecându-să la el, înşelând pre crudul tiran, aşea au zis cu părintesc glas: „Fiiule, fie-ţi milă de mine, carea în pântece te-am purtat noao luni şi ţ-am dat ţiţă trei ani şi te-am hrănit şi te-am adus la vârsta aceasta şi te-am crescut purtându-te în braţe,<br/>


text:
Rogu-te, fiiule, ca, căutând la ceriu şi la pământ şi văzind toate ceale ce sânt într-însele, să cunoşti că din ce n-au fost le-au făcut pre eale Dumnezeu, şi pre neamul omenesc aşijderea l-au făcut.<br/>


text:
Nu te teame de ucigătoriul acesta, ci te fă vreadnic de fraţii tăi, priimeaşte moartea, ca întru aceaeaşi milă împreună cu fraţii tăi să te priimesc”.<br/>


text:
Şi grăind încă ea, tinerelul au zis: „Pre cine aşteptaţi? Nu ascult de porunca împăratului, ci ascult de porunca legii, carea s-au dat părinţilor noştri prin Moisi.<br/>


text:
Iară deaca pentru certarea şi învăţătura noastră Dumnezeu cel viu puţin S-au mâniiat asupra noastră, iarăşi Să va împăca cu robii Săi.<br/>


text:
Ci tu, o, necredinciosule, şi decât toţi oamenii mai spurcatule, nu te mări turburându-te în deşert şi sumeţindu-te cu nişte nădejdi neştiute, asupra slugilor cereşti râdicându-ţi mâinile.<br/>


text:
Că acum fraţii miei, carii puţinea dureare au suferit, au ajuns la făgăduinţa vieţii ceii veacinice a lui Dumnezeu; iară tu cu judecata lui Dumnezeu vei suferi dreaptă pedeapsă de la Dumnezeu pentru trufiia aceasta;<br/>


text:
Iară eu, precum şi fraţii miei, şi trupul şi sufletul mi-l dau pentru legile părinteşti, rugându-mă lui Dumnezeu ca să nu întârzie a Să milostivi spre neamul acesta, şi pre tine, prin certări şi prin bătăi, să te facă să mărturiseşti cum că El singur easte Dumnezeu.<br/>


text:
Iară întru mine şi întru fraţii miei să se oprească mâniia Atotputearnicului, carea pre dreptate s-au adus preste tot neamul nostru”.<br/>


text:
Deci, mâniindu-să împăratul, pre acesta mai mult decât pre ceialalţi l-au chinuit, amărându-să pentru că l-au batjocorit.<br/>


text:
Iară Iuda Macaveul şi cei ce era cu el, pre ascuns mergând prin sate, chema pre rudenii şi pre cei ce rămăseasă în leagea jidovească şi, luându-i cu sine, au strâns ca la vro şease mii de bărbaţi.<br/>


text:
Şi s-au rugat Domnului ca să caute spre norodul cel decât toţi mai năcăjit şi să Se milostivească şi să nu Să îndure de besearica cea spurcată de oameni păgâni.<br/>


text:
Şi să-i fie milă de cetatea cea de tot stricată şi carea întocma cu pământul va să se facă şi să auză sângele celor omorâţi, care pururea strigă cătră El.<br/>


text:
Şi să-Şi aducă aminte de piiarderea cea fără de leage a pruncilor celor fără de păcate şi de hulele ceale grăite asupra numelui Lui şi să urască răutatea.<br/>


text:
Iară Macaveiu, având oaste adunată, şi nu-l putea suferi neamurile, mâniia Domnului s-au întors în milă.<br/>


text:
Şi fără de veaste venind, cetăţi şi sate ardea, şi locurile ceale de îndemână prinzindu-le, pre mulţi din vrăjmaşi biruindu-i îi întorcea în fugă.<br/>


text:
Şi mai vârtos noaptea făcea de acest fealiu de năvăliri, atâta cât pretutindinea s-au auzit veastea vitejiei lui.<br/>


text:
Deci, văzind Filip că în puţină vreame acel om atâta au sporit, şi mai adeaseori cu bun noroc purceade, au scris lui Ptolomeu, mai-marelui Chilo-Siriei şi al Finichiei, ca să ajute la lucrurile împăratului.<br/>


text:
Iară el îndată au ales pre Nicanor, feciorul lui Patroclu, unul din cei mai de frunte priiatini, şi l-au trimis supuindu-i din tot fealiul de neamuri nu mai puţin de doaozeci de mii, ca să piiarză tot neamul jidovilor, şi au însoţit lui şi pre Gorghiia, bărbat învăţat la oaste şi în lucrurile războiului ispitit.<br/>


text:
Şi au socotit Nicanor birul, cu care era împăratul detoriu romanilor, a căruia sumă era doao mii de talanţi, ca din robimea jidovilor să-l plinească.<br/>


text:
Şi îndată au trimis la cetăţile ceale de pre lângă mare, chemând ca să vie să cumpere robi jidovi, făgăduind că noaozeci de robi va da pentru un talant, neaşteptând izbânda cea viitoare asupra lui de la Cel Atotputearnic.<br/>


text:
Şi, spuind celor ce era cu el de venirea taberii, cei fricoşi dintru ei şi carii nu avea nădeajde întru dreptatea lui Dumnezeu au fugit şi au ieşit din locurile sale.<br/>


text:
Iară ceialalţi toate ce le rămăseasă le vindea şi ruga pre Domnul ca să mântuiască pre cei vânduţi de necredinciosul Nicanor, mai înainte de a să lovi la războiu.<br/>


text:
Iară de nu pentru ei, pentru aşezământul care l-au făcut cu părinţii lor şi pentru că chiiamă preste sine preacinstit şi de mare cuviinţă numele Lui.<br/>


text:
Deci, adunând Macaveiu pre cei ce era cu el, carii era cu numărul şease mii, îi îndemna să nu să îngrozască de vrăjmaşi, nici să se teamă de mulţimea cea multă a neamurilor, carii cu nedreptate vine asupra lor, ci vitejeaşte să se oştească, puindu-şi înaintea ochilor ocara cea fără de leage făcută de ei în locul cel sfânt.<br/>


text:
Că aceia întru arme şi întru îndrăznire nădăjduiesc; iară noi întru Dumnezeu cel Atotputearnic nădăjduim, Carele şi pre cei ce vin asupra noastră şi pre toată lumea întru o clipeală poate să-i piiarză.<br/>


text:
Şi, afară de aceastea, le-au arătat lor şi apărările ceale făcute strămoşilor lor, şi izbânda cea de pre vreamea lui Sinahirim, cum au perit o sută optzeci şi cinci de mii.<br/>


text:
Şi bătaia din Vavilon, cea asupra galateanilor făcută, în ce chip toţi au venit la bătaie opt mii, cu patru mii de machidoneani; iară machidoneanii trăgându-să înapoi, cei opt mii pre o sută şi doaozeci de mii au pierdut pentru ajutoriul ce li s-au făcut lor din ceriu, şi mult folos au luat.<br/>


text:
Cu aceastea i-au făcut pre ei să fie cu bună îndrăzneală şi pentru leage şi pentru patrie gata a muri.<br/>


text:
Deci, în patru părţi împărţind oastea, rânduind şi pre fraţii săi povăţuitori la fieştecare rând, pre Simon şi pre Iosif şi pre Ionatan, fieştecăruia dintru ei supuind o mie şi cinci sute,<br/>


text:
Şi încă şi pre Eleazar, să cetească sfânta carte, şi dându-le semn: „Cu ajutoriul lui Dumnezeu”, povăţuind el însuşi rândul cel dintâiu, s-au lovit cu Nicanor.<br/>


text:
Şi, ajutându-le lor Atotputearnicul, au omorât din vrăjmaşi mai mult decât noao mii, şi au rănit şi au ciungărit de mădulări pre cea mai mare parte din tabăra lui Nicanor, şi pre toţi i-au silit să fugă.<br/>


text:
Iară banii celor ce venisă să-i cumpere pre ei i-au luat şi, gonindu-i pre ei câtva, au încetat oprindu-i vreamea,<br/>


text:
Ci, luând de la ei armele şi prădându-i, au şezut sâmbătă pre loc, binecuvântând şi mărturisindu-să Domnului, Celui ce i-au mântuit pre ei în zioa aceasta, începătură de milă rânduind lor.<br/>


text:
Iară după sâmbătă, celor neputincioşi şi văduvelor şi săracilor o parte din prăzi le-au dat, iară cealealalte ei întră sine şi pruncii lor le-au împărţit.<br/>


text:
Şi după ce au făcut aceastea şi au făcut rugăciune de obşte, au rugat pre milostivul Domn ca până în sfârşit să fie în pace cu robii Săi.<br/>


text:
După aceaea, lovind pre cei ce era cu Timoteiu şi cu Vakhid, mai mult decât doaozeci de mii dintr-înşii au omorât, şi întăririle ceale înalte le-au biruit şi prăzi multe au împărţit, întocma cu sine făcând părtaşi şi pre cei neputincioşi şi pre săraci şi pre văduve, încă şi pre cei bătrâni.<br/>


text:
Şi, culegând armele de la ei, toate cu socoteală le-au pus în locuri bune, iară cealealalte prăzi le-au adus la Ierusalim.<br/>


text:
Şi au omorât şi pre Filarhin, carele era cu Timoteiu, că era om foarte spurcat şi multe năcazuri făcusă jidovilor.<br/>


text:
Şi când au sărbat biruinţă în patrie, pre Calisten, cel ce au fost ars sfintele porţi, l-au aprins într-o căşcioară în carea fugisă, şi aşea au luat vreadnică plată de credinţa sa cea rea.<br/>


text:
Cu ajutoriul lui Dumnezeu, smerit fiind de cei ce după părearea era ca o nimica, lăpădându-şi haina cea de mărire, prin mare fugind singur, au venit în Antiohiia, foarte la mare nevoie ajungând pentru piiarderea oştii.<br/>


text:
Iară cel ce au făgăduit că va plăti bir romanilor din robimea ierusalimneanilor au mărturisit cum că jidovii au pre Dumnezeu apărătoriu, şi pentru aceaea sânt jidovii nerăniţi, căci ţinea legile ceale puse de El mai înainte.<br/>


text:
Într-aceaeaşi vreame, s-au întâmplat, deşi Antioh s-au întors fără de cinste din locurile ceale despre Persida,<br/>


text:
Că, întrând în ceaea ce să chiiamă Persopol, s-au apucat a jefui besearica şi a asupri cetatea, ci alergând mulţimea la arme, i-au biruit şi aşea s-au întâmplat, de Antioh cu fuga scăpând, cu ruşine s-au întors.<br/>


text:
Iară când era el la Ectavana, au înţeles ceale ce s-au întâmplat lui Nicanor şi celor ce au fost cu Timoteiu.<br/>


text:
Şi, aprinzindu-să de mânie, socotea că şi răutatea celor ce l-au gonit pre el să şi-o izbândească de pre jidovi, pentru aceaea au poruncit cărăuşului să mâne neîncetat, ca mai curând să săvârşească călătoriia, silindu-l judecata cea cerească, căci aşea de cu trufie au zis: „Mormânt jidovilor voiu face Ierusalimul, cât voiu sosi acolo”.<br/>


text:
Iară Atotputearnicul Domnul Dumnezeul lui Israil l-au lovit pre el cu rană nevindecată şi nevăzută, că, cât au sfârşit cuvântul, l-au apucat pre el nesuferită dureare la ficaţi şi amară chinuri a celor dinlăuntrul lui.<br/>


text:
Şi foarte cu dreptate, căci el cu multe şi neauzite munci au chinuit ceale dinlăuntru ale altora, iară el nicidecum nu înceta de la sumeţiia sa.<br/>


text:
Ci încă şi de trufie era plin, de mânie foc suflând asupra jidovilor, şi, poruncind să grăbească cu meargerea, s-au întâmplat de au căzut el din car mergând tare şi, cu grea cădeare căzind, toate mădulările trupului s-au strămutat.<br/>


text:
Şi celui ce i să părea că şi preste valurile mării împărăţeaşte, pentru trufiia ce avea preste putinţa omenească şi socotea că va pune în cumpănă munţii cei înalţi, acum, smerit fiind până la pământ, întru o năsălie să purta, arătând cătră toţi putearea lui Dumnezeu întru sine.<br/>


text:
Cât şi din trupul acestui păgân izvorea viermii vii şi, trăind el în chinuri şi în dureri, cădea de pre el carnea lui, şi de putoarea lui toată tabăra să îngreoia, neputând suferi putoarea.<br/>


text:
Şi, pre cel ce cu puţin mai înainte i să părea că să atinge de stealele ceriului, nimenea nu-l putea purta pentru greutatea cea nesuferită a putorii.<br/>


text:
Aici au început, fiind rănit, a înceta de la mulţimea trufiei şi a veni întru cunoştinţa sa, pentru bătaia lui Dumnezeu adăogându-i-să durerile.<br/>


text:
Şi nici el singur neputând mai mult a-şi suferi putoarea sa, aceastea au zis: „Drept easte a să supune lui Dumnezeu, şi cel ce easte pământean să nu să aseamene lui Dumnezeu”.<br/>


text:
Şi să ruga spurcatul acesta cătră Stăpânul, Cel ce nu voia a-l milui pre el mai mult, aşea zicând,<br/>


text:
Cum că şi cetatea cea sfântă, la carea să grăbea a veni ca să o aseamene cu pământul şi să o facă mormânt, o va zidi şi o va face slobodă.<br/>


text:
Şi pre jidovi, pre carii nici de îngropare nu-i socotea vreadnici, ci împreună cu pruncii lor să-i lapede să fie mâncare paserilor şi fierilor, pre toţi aceştia întocma cu atineanii să-i facă.<br/>


text:
Şi besearica cea sfântă, carea mai înainte o prădasă, cu frumoase daruri să o împodobească, şi sfintele vase toate cu mult mai multe să le întoarcă şi cheltuialele care sânt de lipsă la jertve din viniturile lui să se dea.<br/>


text:
Afară de aceastea, cum că şi el să va face jidov şi va mearge în tot locul cel lăcuit de oameni, mărturisind putearea lui Dumnezeu.<br/>


text:
Iară durerile nicidecum nu înceta, pentru că venisă asupra lui judecata cea dreaptă a lui Dumnezeu, şi deznădăjduind despre sine, au scris jidovilor carte cu rugăciune, întru acest chip:<br/>


text:
„Bunilor jidovi, cetăţeanilor, bucurie multă şi sănătate şi fericire, împăratul şi povăţuitoriul oştilor, Antioh.<br/>


text:
De sânteţi sănătoşi împreună cu pruncii voştri, şi ale voastre după voia voastră sânt, foarte bine ne pare, mulţămind Preamarelui Dumnezeu celui din ceriu, întru Carele nădăjduiesc.<br/>


text:
Şi eu, bolnav zăcând, de cinstea şi de bună inima voastră cu dragoste îmi aduc aminte, întorcându-mă de la locurile ceale de la Persida şi căzind în boală grea, de lipsă am socotit a fi ca să grijesc de folosul cel de obşte al tuturor.<br/>


text:
Şi aducându-mi aminte că şi tatăl mieu, pre vremile în care s-au oştit în locurile ceale de sus, au arătat pre cel ce va fi după el,<br/>


text:
Ca şi de să va întâmpla ceva fără de nădejde sau de să vavesti ceva cu greu, să ştie cei din ţări cui s-au lăsat împărăţiia şi să nu să turbure.<br/>


text:
Afară de aceastea, pre putearnicii cei de aproape şi pre vecinii împărăţiei, carii păzesc vremile aşteptând să vază ce să va întâmpla, am pus împărat pre fiiul mieu, Antioh, pre carele de multe ori când umbla prin ţerile ceale de sus, la cei mai mulţi dintră voi îl adevăram şi-l întăream, şi am scris şi lui ceale ce mai jos sânt scrise.<br/>


text:
Deci, vă îndemn şi vă rog pre voi ca, aducându-vă aminte de facerile de bine ceale de obşte şi deosebi, fieştecarele să păzască credinţa cătră mine şi cătră fiiul mieu.<br/>


text:
Că bună nădeajde am, cum că el cu blândeaţă şi cu iubire de oameni, urmând voia mea, va petreace cu voi”.<br/>


text:
Aşea, ucigătoriul acela de oameni şi hulitoriul, foarte reale chinuri pătimind, şi, precum el altora au făcut, în străinătate, în munţi, cu prea ticăloasă moarte şi-au sfârşit viiaţa.<br/>


text:
Şi i-au adus trupul Filip, soţiia lui, carele, temându-să de Antioh, fiiul lui, s-au dus în Eghipt la Ptolomeu Filomitor.<br/>


text:
Şi, curăţind besearica, alt jertvenic au făcut şi, înfierbântând <f>[1]</f> pietri şi foc dintru eale luând, după ce au fost trecut doi ani <f>[2]</f>, au adus jertvă şi tămâie şi lumini şi au făcut punerea-înainte a pâinilor.<br/>


text:
Şi, după ce au făcut aceastea, plecându-să cu faţa la pământ, s-au rugat Domnului, ca să nu mai cază întru răutăţi ca aceastea, ci, de vor şi păcătui cândva, El să-i cearte cu milă şi să nu-i dea neamurilor celor hulitoare şi varvare.<br/>


text:
Iară în zioa în carea cei de alt neam au fost spurcat besearica, s-au întâmplat de tocma întru aceaea zi s-au făcut curăţeniia în doaozeci şi cinci a aceiiaşi luni, carea easte haselev.<br/>


text:
Şi cu veselie au prăznuit opt zile în chipul praznicului corturilor, aducându-şi aminte cum, cu puţină vreame mai înainte, praznicul corturilor l-au făcut în munţi şi în peşteri ca fierile păscând.<br/>


text:
Pentru aceaea, stâlpări şi ramuri frumoase, încă şi finici având, laude da Celui ce bine au sporit a să curăţi locul Lui.<br/>


text:
Şi au poruncit cu poruncă de obşte şi cu rânduială la tot neamul jidovesc ca din an în an să ţie zilele aceastea.<br/>


text:
Iară acum, ceale ce s-au întâmplat pre vreamea lui Eupator Antioh, fiiul spurcatului Antioh, vom arăta pre scurt, spuind realele care s-au întâmplat din războaie.<br/>


text:
Că acesta, după ce s-au făcut împărat, au pus mai-mare preste lucrurile împărăţiei pre oarecarele Lisia, carele fusease povăţuitoriu mai mare preste Chilo-Siriia şi Finichiia.<br/>


text:
Că Ptolomeu, carele să chema Macron, au voit să ţie dreptate cătră jidovi, pentru nedreptatea ce li s-au fost făcut lor, şi să nevoia să trăiască în pace cu ei.<br/>


text:
Şi, pentru aceasta, au fost pârât de priiatini cătră Eupator, şi, de multe ori auzind numindu-să vânzătoriu, pentru că au părăsit Chiprul, care Filomitor l-au fost încredinţat lui, şi au trecut la Antioh Epifan, nici stăpânie de bun neam având, de voie rea otrăvindu-să pre sine, au murit.<br/>


text:
Iară Gorghie, după ce s-au făcut mai-mare preste locurile aceastea, adunând oaste străină, adeaseori da războiu asupra jidovilor.<br/>


text:
Şi, împreunându-să cu aceştia şi idumeii, carii ţinea cetăţi tari, năcăjea pre jidovi, şi pre cei fugiţi de la Ierusalim, priimindu-i, cerca să se apuce de războiu.<br/>


text:
Iară cei ce era cu Macaveiu, făcând rugăciune şi rugându-să lui Dumnezeu ca să le fie întru ajutoriu, au năvălit asupra cetăţilor idumeilor.<br/>


text:
Care, vitejeaşte lovindu-le, au luat locurile şi au făcut izbândă asupra tuturor celor ce de pre zid da războiu, şi pre cei ce le vinea înainte i-au junghiiat şi au omorât nu mai puţini de doaozeci de mii.<br/>


text:
Şi fugind unii, nu mai puţini decât noao mii, în doao turnuri foarte tari, care avea toate ceale de lipsă.<br/>


text:
Iară Macaveiu, lăsând pre Simon şi pre Iosif, încă şi pre Zakheu şi pre câţva, carii era cu el, ca să-i încungiure pre ei şi să dea războiu asupra lor, el s-au dus la locurile ceale mai de lipsă.<br/>


text:
Iară cei ce era cu Simon, iubind argintul, de oarecarii din cei din turnuri s-au amăgit cu bani, şi, şeaptezeci de drahme de argint luând, au lăsat pre oarecarii de au scăpat.<br/>


text:
Şi, înştiinţindu-să Macaveiu de lucrul ce s-au făcut, adunând pre povăţuitorii norodului, i-au hulit pre ei, pentru că cu argint au vândut pre fraţi, lăsând pre vrăjmaşi asupra lor.<br/>


text:
Şi cu armele toate în mâini sporindu-să, au pierdut întru aceale doao turnuri mai mult decât doaozeci de mii.<br/>


text:
Iară Timoteiu, cel ce mai înainte au fost biruit de jidovi, adunând oşti străine multe foarte şi nu puţină călărime din Asiia, au venit să robească Iudeea.<br/>


text:
Iară Macaveiu şi cei ce era cu el, apropiindu-să el, să ruga Domnului, presărându-şi capul cu ţărână şi încingându-şi mijloacele cu saci.<br/>


text:
Şi, căzând la pământ înaintea oltariului, s-au rugat să le fie lor blând şi vrăjmaşilor lor să fie vrăjmaş, şi celor împrotivnici să se împrotivească, precum zice leagea.<br/>


text:
Şi, după rugăciune, luând armele, au ieşit din cetate departe şi, apropiindu-să de vrăjmaşi, era de eişi.<br/>


text:
Şi, când au răsărit soarele, s-au lovit amândoao părţile, aceştia având făgăduitoriu de bună norocire şi de biruinţă fapta bună şi scăparea cea spre Domnul scăpare, iară aceia povăţuitoriu războiului puindu-şi măniia.<br/>


text:
Şi, când tare să bătea, s-au arătat vrăjmaşilor din ceriu cinci bărbaţi străluciţi, călări pre cai cu frâne de aur, carii povăţuia pre jidovi.<br/>


text:
Dintru carii, doi, luând pre Macaveiu în mijloc şi acoperindu-l cu armele sale, îl păzea nevătămat, iară asupra vrăjmaşilor arunca săgeţi şi trăznete. Deci, învăluindu-să pentru că nu vedea şi turburându-să, să tăia.<br/>


text:
Iară cei dinlăuntru, nădăjduind întru tăriia cetăţii, foarte mult blăstăma şi cuvinte necuvioase arunca.<br/>


text:
Şi când să lumina zioa a cincea, doaozeci de feciori din cei ce era cu Macaveiu, mâniindu-să pentru blăsteame, bărbăteaşte au năvălit la zid şi, cu mânie sălbatecă suindu-să, pre tot carele era înainte îl tăia.<br/>


text:
Aşijderea, şi alţii suindu-să asupra celor dinlăuntru, au dat foc turnurilor şi, aprinzind focuri, de vii au ars pre blăstămătorii aceia.<br/>


text:
Iară alţii au tăiat porţile şi, priimind înlăuntru ceaealaltă tabără, au luat cetatea, şi pre Timoteiu, carele să ascunsease într-o groapă, l-au omorât, şi pre Hereu, fratele acestuia, şi pre Apolofani.<br/>


text:
Şi, după ce au făcut aceastea, cu laude şi cu mărturisiri au binecuvântat pre Domnul, Cel ce mult bine au făcut lui Israil şi i-au dat lui biruinţă.<br/>


text:
Iară după puţină vreame, Lisie, carele era pitrop împăratului şi rudenie şi ispravnic preste trebi, foarte greu supărându-să pentru lucrul acesta ce s-au făcut,<br/>


text:
Au adunat aproape de optzeci de mii şi toată călărimea şi au venit asupra jidovilor, gândind să facă cetatea lăcaş elinilor,<br/>


text:
Şi besearica cu bani să o vânză, ca şi cealealalte capişti ale păgânilor şi arhieriia în tot anul să o vânză.<br/>


text:
Nicidecum gândind de putearea lui Dumnezeu, ci sumeţindu-să cu zecile de mii de pedestraşi şi cu miile de călăraşi şi cu optzeci de elefanţi.<br/>


text:
Deci, întrând în Iudeea şi apropiindu-să la Vetsura, carea era în loc tare şi departe de Ierusalim ca la cinci stadii, o bătea.<br/>


text:
Iară, deaca au înţăles cei ce era cu Macaveiu că bate el cetăţile, cu plângere şi cu lacrămi să ruga Domnului, împreună cu tot norodul, ca să trimiţă înger bun spre mântuire lui Israil.<br/>


text:
Şi Macaveiu, întâiu luând armele, au îndemnat pre ceialalţi să stea împreună cu el la primejdii şi să ajute pre fraţii săi.<br/>


text:
Şi, împreună cu osârdie pornind şi la Ierusalim fiind ei, s-au arătat un călăreţ cu haină albă, mergând înaintea lor cu arme de aur sclipind.<br/>


text:
Şi toţi împreună au binecuvântat pre milostivul Dumnezeu şi s-au întărit cu inimile, nu numai asupra oamenilor, ci şi asupra fierilor sălbatece şi zidurilor de fier, gata fiind a năvăli.<br/>


text:
Deci, apropiindu-să cu bună rânduială, a-vând ajutoriu pre Domnul cel din ceriu, Carele Să milostivea spre ei,<br/>


text:
Şi ca nişte lei năvălind asupra vrăjmaşilor, au aşternut din ei unsprăzeace mii şi o mie şi şease sute de călăraşi.<br/>


text:
Şi pre toţi i-au întors în fugă şi mai mulţi dintru ei, răniţi, goli au scăpat, şi însuşi Lisie, urât fugind, au scăpat.<br/>


text:
Şi, pentru că nu era fără de minte, socotind întru sine scădearea ce i s-au făcut lui şi socotind cum că jidovii sânt nebiruiţi, pentru că Atotputearnicul Dumnezeu le ajută lor,<br/>


text:
Trimiţind la ei, au făgăduit cum că toate ceale dreapte le va priimi şi cum că şi pre împăratul îl va pleca ca să le fie lor priiatin.<br/>


text:
Şi au ascultat Macaveiu de rugăciunile lui Lisie, întru toate purtând grijă de ceale de folos, pentru că câte au dat Macaveiu lui Lisie prin scrisori despre jidovi împăratul le-au îngăduit.<br/>


text:
Iară cărţile ceale scrise de la Lisie jidovilor întru acest chip era: „Lisie, mulţimei jidovilor, bucurie!<br/>


text:
Ioan şi Avesalom, pre carii voi i-aţi trimis, dând scrisorile ceale de la voi, au cerut ca ceale scrise într-însele să le plinesc.<br/>


text:
Deci, de veţi păzi bunăvoinţa întru lucruri, şi de-aici înainte mă voiu nevoi a mă face pricină voao de bunătăţi.<br/>


text:
Şi pentru aceastea, am poruncit şi acestora, şi celor de la mine trimişi, pre amăruntul să vorbească cu voi.<br/>


text:
Fiţi sănătoşi. În anul o sută patruzeci şi opt, a lunii lui dioscorintie, zioa a doaozeci şi patru”.<br/>


text:
Iară cartea împăratului cuprindea întru acest chip: „Împăratul Antioh, fratelui Lisie, bucurie!<br/>


text:
După ce tatăl nostru s-au mutat întră dumnezei, vrând noi ca cei dintru împărăţiia noastră să fie neturburaţi întru a lor purtare de grijă,<br/>


text:
Auzind cum că jidovii nu au voit a asculta de tatăl mieu, ca să treacă la obiceaiurile elineşti, ci mai voiesc să-şi ţie leagea sa, pentru aceaea să roagă de noi ca să-i îngăduim să-şi ţie leagea sa.<br/>


text:
Deci, voind noi ca şi neamul acesta să fie fără de turburare, am judecat ca şi besearica să li să întoarcă lor şi să petreacă după obiceaiurile strămoşilor săi.<br/>


text:
Drept aceaea, bine vei face de vei trimite la ei şi le vei da dreapta, ca, ştiind voia noastră, să fie cuinimă bună şi veaseli să-şi isprăvească lucrurile sale”.<br/>


text:
Iară cartea împăratului, carea au scris cătră neamul jidovesc, întru acest chip era: „Împăratul Antioh, bătrânimii jidovilor şi celoralalţi jidovi, bucurie!<br/>


text:
Drept aceaea, celor ce vor mearge până în treizeci de zile a lunii lui xantic, le dăm bună volnicie.<br/>


text:
Ca jidovii să-şi ţie bucatele şi legile sale ca şi mai înainte, şi nimenea dintru ei nici o nevoie să nu aibă pentru ceale ce prin neştiinţă s-au făcut.<br/>


text:
Trimis-au şi romanii la ei carte, aşea scrisă: „Cvint Memie şi Tit Manilie, bătrânii romanilor, norodului jidovesc, bucurie!<br/>


text:
Iară pentru ceale ce au judecat să se aducă la împăratul, trimiteţi pre cineva îndată, care să vază despre aceastea, ca să aşezăm precum să cuvine voao, că noi venim la Antiohiia.<br/>


text:
După ce s-au făcut legăturile aceastea, Lisie s-au dus la împăratul, iară jidovii petrecea întru lucrarea pământului.<br/>


text:
Iară povăţuitorii oştilor, cei ce era pre locurile acealea, Timoteiu şi Apolonie, al lui Gheneu, încă şi Ieronim şi Dimofon şi, afară de aceştia, Nicanor, mai-marele Chiprului, nu-i lăsa pre ei să petreacă în pace şi în linişte.<br/>


text:
Şi iopiianii răutate ca aceasta au făcut, că au îndemnat pre jidovii carii lăcuia cu ei ca împreună cu muierile şi cu pruncii să între în corăbiile ceale gătite de ei, ca cum nici o pizmă n-ar fi întră ei.<br/>


text:
Deci, după răspunsul cel de obşte al cetăţii, au ascultat şi ei, vrând ca să fie în pace şi neavând nici un prepus şi, mergând cu corăbiile, i-au înecat, fiind ei nu mai puţin de doao sute.<br/>


text:
Iară înţelegând Iuda răutatea ce s-au făcut celor de neamul său, poruncind bărbaţilor celor ce era cu sine,<br/>


text:
Şi chemând pre Judecătoriul cel drept, Dumnezeu, au purces asupra ucigătorilor a fraţilor şi au aprins noaptea limanul şi corăbiile le-au ars şi pre cei ce fugisă acolo i-au omorât.<br/>


text:
Şi oraşul fiind închis, s-au întors ca să vie a doao oară şi toată politiia iopiianilor de tot să o dezrădăcineaze.<br/>


text:
Şi, înţelegând cum că şi cei din Iamnia vreau să facă aseamenea jidovilor celor ce lăcuia la ei,<br/>


text:
Şi năvălind asupra iamniteanilor noaptea, au aprins vadul cu corăbiile, cât să vedea strălucirea flacării în Ierusalim, departe de doao sute şi patruzeci de stadii fiind.<br/>


text:
Şi de acolo, mergând noao stadii şi făcând călătorie asupra lui Timoteiu, au năvălit aravii asupra lui, nu mai puţin de cinci mii şi cinci sute de călăraşi.<br/>


text:
Şi, făcându-să războiu tare şi cu ajutoriul lui Dumnezeu biruind cei ce era cu Iuda şi împuţinându-să aravii, nomadii s-au rugat de Iuda să le dea lor dreapta, făgăduind că-i vor da dobitoace şi întru alte cealea îi vor folosi.<br/>


text:
Iară Iuda, socotind cu adevărat că întru multe îi vor fi de folos, le-au dat pace şi, luând dreaptele, s-au dus la corturile sale.<br/>


text:
Şi au năvălit şi asupra unei cetăţi cu pod tare şi cu ziduri încungiurată, în carea multe fealiuri de neamuri lăcuia, căriia numele era Caspin.<br/>


text:
Iară cei dinlăuntru, nădăjduind în tăriia zidurilor şi în mulţimea bucatelor ce-şi strânsease, mai moale să purta, suduind pre cei ce era cu Iuda şi blăstămându-i şi grăind ceale ce nu să cuvin.<br/>


text:
Iară cei ce era cu Iuda, chemând pre Putearnicul lumii, Cel mare, Carele fără de berbeci şi fără de unealte au surpat zidurile Ierihonului pre vremile lui Iisus, au năvălit ca nişte fieri asupra zidului.<br/>


text:
Şi, cu voia lui Dumnezeu luând cetatea, nepovestită junghiiare au făcut, cât lacul cel de lângă cetate, care de doao stadii era de lat, plin de curgerea sângelui să vedea.<br/>


text:
Şi de acolo, mergând şeapte sute şi cincizeci de stadii, au sosit în Haraca la cei ce să zic jidovi tuvini.<br/>


text:
Ci pre Timoteiu nu l-au apucat în locurile acealea, carele fără de nici o ispravă s-au fost întors de la locurile acealea, lăsând pază de oaste întru oarecare loc foarte tare.<br/>


text:
Iară Dositeiu şi Sosipatru, din povăţuitorii cei ce era cu Macaveiu, mergând, au omorât pre păzitorii cei lăsaţi de Timoteu, mai mulţi decât zeace mii de bărbaţi.<br/>


text:
Iară Macaveiu, puindu-şi în rând oastea sa, i-au pus pre ei preste ceate şi au purces asupra lui Timoteiu, carele avea cu sine o sută şi doaozeci de mii de pedestraşi şi o mie şi cinci sute de călăraşi.<br/>


text:
Deci, înţelegând Timoteiu de venirea lui Iuda, au trimis muierile şi pruncii şi ceaealaltă aveare la locul ce să chema Carnion, pentru că foarte anevoie să putea încungiura şi nu lezne putea a să apropiia el, pentru strâmtoarea tuturor locurilor.<br/>


text:
Deci, mai întâiu ivindu-să ceata lui Iuda, s-au îngrozit vrăjmaşii şi s-au înfricoşat de faţa Celui ce toate le veade şi s-au pornit a fugi, carele cum putea, cât de multe ori ei de ei s-au fost vătămând, şi cu ascuţiturile sabiilor s-au fost tăind.<br/>


text:
Iară Iuda, gonindu-i foarte tare, tăind pre spurcaţii aceia, au omorât ca la vro treizeci de mii de bărbaţi.<br/>


text:
Iară Timoteiu au căzut în partea lui Dositeiu şi a lui Sosipatru, şi să ruga cu multe rugăciuni să-l sloboază viu, pentru că pre a multora din jidovi părinţi şi fraţi avea carii vor fi uitaţi, de va peri el.<br/>


text:
Şi cu multe legându-să el înaintea lor, cum că pre toţi aceia nevătămaţi îi va întoarce, l-au slobozit pre el pentru mântuirea fraţilor.<br/>


text:
Iară Iuda, purcezind asupra Carnului şi asupra Atargationului, au omorât doaozeci şi cinci de mii de oameni.<br/>


text:
Şi, după fuga şi piiarderea acestora, au tăbărât Iuda asupra Efronului, carea era cetate tare, întru carea lăcuia Lisie şi mulţime de tot fealiul de neam; iară înaintea zidurilor sta voinici bărbaţi, carii vitejeaşte să bătea, acolo arme multe şi săgeţi era puse.<br/>


text:
Ci chemând pre Cel Putearnic, Carele cu tărie zdrobeaşte putearea vrăjmaşilor, au luat cetatea supt mâinile sale şi din cei ce era înlăuntru au omorât ca vro doaozeci şi cinci de mii.<br/>


text:
Şi, purcezind de acolo, au năvălit asupra cetăţii schitilor, carea era departe de Ierusalim, şease sute de stadii.<br/>


text:
Iară jidovii cei ce lăcuia acolo, mărturisind dragostea carea avea cătră ei schitopoliteanii şi cum că, şi în vremile ceale nenorocite, blânzi le-au fost lor,<br/>


text:
Mulţămindu-le lor, i-au îndemnat ca şi de aci înainte să fie buni cu neamul, şi au venit la Ierusalim când să apropiia sărbătoarea săptămânilor.<br/>


text:
Iară oarecarele Dositeiu, dintr-a lui Vachinor, călăreţ şi bărbat tare, au prins pre Gorghia şi, ţiindu-l de veşmânt, îl aducea pre el vitejeaşte, vrând viu pre blăstămatul acela să-l aducă rob, iară unul din călăreţii trachilor venind asupră-i şi lovindu-l preste umăr, Gorghia au scăpat în Marisa.<br/>


text:
Iară cei ce era cu Esdrin mai mult bătându-să şi ostenindu-să, Iuda au chemat pre Domnul să-i fie ajutoriu şi povăţuitoriu războiului.<br/>


text:
Începând cu glasul părintesc, şi cu cântări strigând şi glas înălţind, fără de veaste, au năvălit asupra ostaşilor lui Gorghie şi i-au înfrânt.<br/>


text:
Iară Iuda, luând oastea, s-au dus în cetatea Odolam şi, sosind zioa a şeaptea, s-au curăţit după obiceaiu şi au petrecut acolo zioa sâmbetii.<br/>


text:
Iară a doao zi au venit cei ce era cu Iuda, precum s-au fost rânduit, ca să râdice trupurile celor omorâţi şi să le aşeaze cu rudeniile în părinteştile mormânturi.<br/>


text:
Şi au aflat supt hainele fieştecăruia din cei morţi lucruri sfinţite idolilor Iamniei, de care oprea leagea pre jidovi, şi tuturor vădit lucru au fost cum că pentru această pricină au căzut aceştia.<br/>


text:
Şi întorcându-să la rugăciuni, s-au rugat pentru păcatul ce s-au făcut, ca de tot să se şteargă. Iară viteazul Iuda au îndemnat mulţimea ca să se păzască pre sine fără de păcat, văzind cu ochii ceale ce s-au făcut pentru păcatul celor ce mai înainte au căzut.<br/>


text:
Şi, făcând gătire după numărul bărbaţilor, doao mii de drahme de argint au trimis în Ierusalim să aducă jertvă pentru păcat, foarte bine şi cuvios de înviiarea morţilor socotind.<br/>


text:
Că, de nu ar fi avut nădeajde cum că vor înviia cei ce mai înainte au fost căzut, deşert şi de râs lucru ar fi a să ruga pentru cei morţi.<br/>


text:
Drept aceaea, sfânt şi cucearnic gând au fost, că au făcut curăţenie pentru cei morţi, ca să se slobozească de păcat.<br/>


text:
Iară în anul o sută patruzeci şi noao, au înţeles cei ce era cu Iuda cum că vine Antioh Epifator cu mulţime asupra Iudeii.<br/>


text:
Şi, împreună cu el, Lisie, epitropul, carele era mai-mare preste trebi, fieştecarele având oaste elinească, pedestraşi o sută şi zeace mii şi călăreţi cinci mii şi trei sute şi elefanţi doaozeci şi doi şi cară purtătoare de seaceri trei sute.<br/>


text:
Şi s-au amestecat cu ei şi Menelau, şi cu multă înşelăciune îndemna pre Antioh, nu de mântuirea patriei gândind, ci nădăjduind că-l va pune căpetenie.<br/>


text:
Ci Împăratul împăraţilor au întărâtat mâniia lui Antioh asupra celui păcătos, şi, arătând Lisie cum că acesta easte pricina tuturor răutăţilor, au poruncit, precum easte obiceaiu într-acel loc, să-l piiarză, ducându-l în Veriia.<br/>


text:
Şi era în locul acela un turn de cincizeci de coţi de înalt, plin de cenuşe, şi acesta avea o unealtă cu meşteşug făcută de să pleca în toate părţile şi luneca în cenuşe.<br/>


text:
Aicea să arunca toţi cei ce era furători de ceale sfinte sau şi cu alte răutăţi, mari vinovaţi.<br/>


text:
Foarte cu dreptate, că, fiindcă multe păcate făcusă asupra jertvenicului, a căruia focul şi cenuşa era curate, în cenuşe au luat moarte.<br/>


text:
Iară împăratul, cu gândurile prea varvar, vinea ca mai reale să facă jidovilor, decât în zilele tătâne-său s-au făcut.<br/>


text:
Şi înţelegând Iuda aceastea, au poruncit norodului zioa şi noaptea să se roage Domnului, ca, precum de alte ori, aşea şi acum să ajute.<br/>


text:
Celor ce de leage şi de patrie şi de sfânta besearică vor să se lipsască şi pre norodul carele atunci puţin au răsuflat să nu-l lasă să fie supus neamurilor celor hulitoare.<br/>


text:
Şi toţi împreună făcând aceasta şi rugând pre milostivul Dumnezeu cu plângere şi cu ajunuri şi cu cădeare pre faţa sa, în trei zile neîncetat i-au mângăiat pre ei Iuda şi le-au poruncit să se gate.<br/>


text:
Iară Iuda, împreună cu cei mai bătrâni, s-au sfătuit ca, mai înainte de ce va întra oastea împăratului în Iudeea şi vor birui cetatea, să le iasă înainte şi cu ajutoriul Domnului să aleagă lucrul.<br/>


text:
Deci, dându-să purtării de grije Celui ce au făcut lumea şi îndemnând pre cei ce era cu el ca bărbăteaşte să se nevoiască până la moarte pentru legi, pentru besearică, pentru cetate, pentru patrie şi pentru politie, şi au pus tabăra împregiurul Modimului.<br/>


text:
Şi, dând la ai săi haslă <f>[1]</f>: „Biruinţa lui Dumnezeu”, cu voinici prea buni aleşi, au lovit noaptea tabăra asupra curţii împărăteşti şi au omorât ca la vro patru mii de bărbaţi, şi pre cel ce era mai-mare preste elefanţi, cu toţi ai săi.<br/>


text:
Şi apropiindu-să asupra Vetsuriei, carea era pază tare a jidovilor, ci să biruia, să bătea şi scădea.<br/>


text:
Iară oarecarele Rodocos, din tabăra jidovilor, au spus vrăjmaşilor tainele şi, cercându-să, s-au prins şi s-au închis.<br/>


text:
Iară împăratul a doao oară au avut cuvânt cu cei ce era în Vetsura, dreapta au dat şi au luat, şi s-au dus şi s-au lovit cu cei ce era cu Iuda şi au fost biruit.<br/>


text:
Deci, înţelegând cum că s-ar fi sculat asupră-i la Antiohiia Filip, pre carele-l lăsasă mai-mare preste lucruri, s-au turburat şi, rugându-să de jidovi, s-au supus lor şi au jurat pre toate ceale dreapte, şi s-au împăcat şi au adus jertvă şi au cinstit besearica şi locul l-au miluit.<br/>


text:
Şi pre Macaveu l-au îmbrăţişeat şi l-au lăsat mai-mare de la Ptolomaida până la domniia gherineanilor.<br/>


text:
Şi de acolo au venit la Ptolomaida, iară ptolomaideanilor greu le părea pentru tocmealele păciuirii aceiia, măniindu-să ca nu cumva să strice jidovii legătura.<br/>


text:
Atunci, au întrat în divan Lisie şi au spus tot lucrul şi i-au aşezat şi i-au potolit şi i-au făcut cu voie bună; după aceaea, s-au întors la Antiohiia. Aşea au fost purceaderea şi întoarcerea împăratului.<br/>


text:
Iară după vreame de trei ani, au înţeles Iuda şi cei ce era cu el cum că Dimitrie, a lui Seleuc, trecând prin vadul Tripoliei, au venit cu mulţime tare şi cu corăbii.<br/>


text:
Iară oarecarele Alchim, carele fusease arhiereu şi de bunăvoie să spurcasă în vremile amestecăturii, socotind că nici într-un chip nu easte lui mântuire, nici mai mult întrare la sfântul jertvenic,<br/>


text:
Au venit la împăratul Dimitrie, în anul o sută cincizeci şi unul, aducându-i lui coronă de aur şi finic, şi, afară de aceastea, şi flori, care să părea a fi ale besearicii, şi în zioa aceaea au avut linişte.<br/>


text:
Şi, aflând vreame bună nebuniei sale, chemându-l Dimitrie la sfat şi întrebându-l: „Cu ce voie şi sfat să află jidovii?”,<br/>


text:
El, la aceastea, au răspuns: „Jidovilor, carii să chiiamă asidei, pre carii povăţuiaşte Iuda Macaveu, le place a avea războiu şi să împărechează şi nu lasă să aibă ţara pace.<br/>


text:
Întâiu, foarte bine gândind de ceale ce să cuvin împăratului, iară a doao, pentru binele cetăţeanilor miei socotind, căci, cu răutatea celor ce mai înainte i-am zis, tot neamul nostru mult să asupreaşte.<br/>


text:
Deci, fieştecare dintru aceastea cunoscându-le tu, o, împărate, fie-ţi milă şi de ţară şi de neamul nostru, cel ce prim pregiur stă, şi-l ajută pentru iubirea de oameni carea ai cătră toţi.<br/>


text:
Şi, după ce au zis el unele ca aceastea, îndată ceialalţi priiatini, având pizmă asupra lui Iuda, mai mult au aţiţat pre Dimitrie.<br/>


text:
Deci, Dimitrie îndată chemând pre Nicanor, carele era mai-mare preste elefanţi, şi făcându-l povăţuitoriu preste Iudeea, l-au trimis,<br/>


text:
Dându-i porunci ca şi pre Iuda să-l omoară şi pre cei ce sânt cu el să-i râsipe şi să puie pre Alchim arhiereu besearicii ceii prea mari.<br/>


text:
Iară neamurile, care din Iudeea fugisă de Iuda, cu turmele să amesteca cu Nicanor, nenorocirile şi primejdiile jidovilor ale sale norociri părându-le a fi.<br/>


text:
Iară auzind de venirea lui Nicanor şi de adunarea neamurilor, presărându-să cu pământ, s-au rugat Celui ce până în veac au întemeiat pre norodul Său şi Cel ce pururea arătat au apărat partea sa.<br/>


text:
Iară Simon, fratele lui Iuda, s-au fost lovit cu Nicanor <f>[1]</f>, ci s-au spăriiat de venirea cea fără de veaste a vrăjmaşilor.<br/>


text:
Însă Nicanor, auzind vitejiia celor ce era cu Iuda şi bărbăţiia care avea în bătăile ceale pentru patrie, s-au temut să se judece <f>[2]</f> cu vărsarea de sânge.<br/>


text:
Pentru aceaea, au trimis pre Pisidonie şi pre Teodot şi pre Matatiia, ca să dea şi să priimească dreaptele <f>[3]</f>.<br/>


text:
Şi mult sfat făcându-să pentru aceastea, şi povăţuitoriul norodului vorbind cu mulţimea, toţi împreună au voit ca să facă pace.<br/>


text:
Şi au rânduit zi, întru carea deosebi să vie la un loc, şi, venind de la fieştecarele, multe scaone li s-au pus,<br/>


text:
(Iară Iuda rânduisă oameni armaţi gata în locuri de treabă, ca nu cumva vrăjmaşii fără de veaste să facă vreun lucru rău), şi vorba cea de opşte ce s-au căzut au făcut.<br/>


text:
Iară Nicanor, rămâind la Ierusalim, nici un lucru fără de cale nu au făcut, şi gloatele ceale ce să adunasă ca turmele le-au slobozit.<br/>


text:
Şi l-au rugat să se însoare şi să nască fii. S-au însurat şi au trăit în linişte viiaţă de obşte.<br/>


text:
Iară Alchim, văzind dragostea lor, carea avea unul cătră altul, şi pacea, au venit la Dimitrie şi au zis cum că Nicanor lucruri împrotivnice împăratului gândeaşte, că pre Iuda, vrăjmaşul împărăţiei, l-au ales să fie în locul lui, după dânsul.<br/>


text:
Iară împăratul, umplându-să de mânie şi întărâtându-să de pârâri, vrăjmaş au scris lui Nicanor, zicând cum că cu greu easte lui a suferi legătura şi şi porunceaşte ca pre Macaveiu curând să-l trimiţă legat la Antiohiia.<br/>


text:
Şi, sosind aceastea la Nicanor, s-au măhnit şi cu greu îi era a strica legătura cea făcută, nefăcându-i nici o strâmbătate bărbatul acela.<br/>


text:
Ci, fiindcă împrotiva împăratului nu să putea pune, cerca prilej cu meşteşug aceasta să se săvârşască.<br/>


text:
Iară Macaveiu, văzând pre Nicanor, mai aspru răspunzindu-i lui şi petreacerea cea obicinuită mai sălbatecă avându-o, au socotit cum că nu easte spre bine asprirea aceasta şi, strângând nu puţini dintr-ai săi, s-au ascuns de Nicanor.<br/>


text:
Deci, cunoscând el că bărbatul ca un viteaz au cunoscut vicleşugul, s-au dus la marea şi sfânta besearică, când aducea preoţii jertvele ceale cuvioase, şi au poruncit să-i dea pre bărbatul.<br/>


text:
Iară ei s-au jurat, zicând că pre cel ce-l caută nu ştiu unde easte. Întinzind dreapta spre besearică, aceastea au jurat:<br/>


text:
„De nu-mi veţi da mie legat pre Iuda, această Casă a lui Dumnezeu câmp o voiu face şi jertvenicul îl voiu săpa şi aici voiu face lui Dionis besearică vestită”.<br/>


text:
Şi după ce au zis aceastea, s-au dus. Iară preoţii, întinzind mâinile cătră ceriu, chema pre Apărătoriul cel de pururea al neamului nostru, aceastea zicând:<br/>


text:
„Tu, Doamne, Cel ce de nimica nu ai lipsă, bine ai voit să se facă besearică lăcaşului Tău, întru noi.<br/>


text:
Şi acum, Sfinte a toată sfinţeniia, Doamne, păzeaşte până în veac nespurcată casa aceasta, carea de curând s-au curăţit şi astupă toată gura nedreaptă”.<br/>


text:
Iară oarecarele, anume Razis, din bătrânii ierusalimneanilor, carele era bărbat iubitoriu de cetate şi cu nume bun, cât, pentru bună-voinţa ce avea, părinte jidovilor să chema,<br/>


text:
Pentru că în vremile ceale mai dinainte ale neamestecării era, purtând judecata jidoviei şi trupul şi sufletul pentru jidovime şi-l puseasă cu toată nevoinţa.<br/>


text:
Deci, vrând Nicanor să areate ura carea avea cătră jidovi, au trimis mai mulţi decât cinci sute să-l prinză,<br/>


text:
Şi mulţimea, vrând ca să ia turnul, bătea uş şi poruncea să aducă foc să aprinză uşile, şi, când era mai prins, el singur pre sine s-au junghiiat cu sabiia.<br/>


text:
Vrând mai bine să moară cu cinste, decât păgânilor să se supuie şi împrotiva cinstii sale să paţă ocări nevreadnice,<br/>


text:
Ci, pentru graba, nenimerindu-să bine a să junghiia şi mulţimea năvălind pre uşe înlăuntru, el alergând pre zid vitejeaşte, s-au aruncat pre sine la mulţime vitejeaşte.<br/>


text:
Şi, fiind încă viu şi înfierbântat, s-au sculat cu mâinile, iară sângele din el cura ca şipotele şi, greu rănindu-să, au alergat trecând printră mulţime.<br/>


text:
Şi, stând pre o piiatră despicată, după ce i-au curs tot sângele, şi-au scos maţele şi, prinzindu-le cu amândoao mâinile, le-au aruncat spre mulţime şi, rugându-să Celui ce stăpâneaşte preste viiaţă şi preste duh, ca aceastea iarăşi să i le dea, într-acest chip s-au mutat.<br/>


text:
Iară Nicanor, înţălegând cum că cei ce era cu Iuda sânt în locurile ceale dimpregiurul Samariei, au făcut sfat ca în zioa cea de odihnă <f>[1]</f> fără de nici o frică să dea războiu asupra lor.<br/>


text:
Iară jidovii, carii de nevoie mergea cu el, zicea: „Nicidecum aşea sălbătăceaşte şi varvareaşte să-i pierzi, ci cinsteaşte zioa aceaea, pre carea mai înainte o au sfinţit şi o au cinstit Cel ce veade toate”.<br/>


text:
Iară, de trei ori, spurcatul acela păgân au întrebat: „Au easte în ceriu putearnic Carele să fie poruncit a să ţinea zioa sâmbetelor?”<br/>


text:
Iară ei, răspunzind: „Domnul cel viu, Acela easte putearnicul cel din ceriu, Carele au poruncit să nu lucrezi în zioa a şeaptea”.<br/>


text:
Iară celalalt au zis: „Şi eu sânt putearnic pre pământ, carele poruncesc a lua arme şi a plini lucrurile împăratului”. Însă nu au dobândit ca să-şi poată plini becisnicul său sfat.<br/>


text:
Deci, Nicanor, cu toată sumeţiia înălţindu-să, socotea să facă biruinţă de obşte asupra lui Iuda.<br/>


text:
Şi îndemna pre cei ce era cu sine să nu să sparie de venirea neamurilor, ci, aducându-şi aminte de ceale mai dinainte ajutorii, care s-au făcut lor din ceriu, şi acum să aşteapte de la Cel Atotputearnic biruinţă şi ajutoriu.<br/>


text:
Şi-i mângăia pre ei din leage şi din proroci, şi, aducându-le aminte şi războaiele care mai înainte le-au fost făcut, mai cu osârdie pre ei i-au făcut.<br/>


text:
Şi aşea, prinzindu-i pre ei cu mânie, împreună le-au arătat cum că neamurile nu au ţinut legătura şi au călcat jurământul.<br/>


text:
Şi pre fieştecarele dintr-înşii nu atâta cu scuturi şi cu arme îi întărea, cât cu cuvinte foarte bune îi îndemna, spuindu-le vis vreadnic de credinţă, prin care pre toţi i-au veselit.<br/>


text:
Iară vedearea visului întru acest chip era, cum că Onia, cel ce fuseasă arhiereu, om bun şi cuvios, cucearnic la faţă şi cu obiceaiuri bune şi la vorbă cuvios, carele din pruncie s-au fost nevoit întru toate lucrurile faptei bune, acesta cu mâinile întinse să ruga pentru toată adunarea jidovilor.<br/>


text:
După aceasta, s-au arătat un bărbat cu cărunteaţe şi cu mărire minunat, şi preacuvioasă mărire era împregiurul lui.<br/>


text:
Şi cum că au răspuns Onia şi au zis: „Acesta easte iubitoriul de fraţi, prorocul lui Dumnezeu, Ieremie, carele mult să roagă pentru norod şi pentru sfânta cetate”.<br/>


text:
Şi cum că Ieremie au întins dreapta şi au dat lui Iuda sabie de aur, şi, dând, i-au zis aceastea:<br/>


text:
Deci, mângăindu-să cu aceaste cuvinte bune foarte ale lui Iuda, care inimile voinicilor şi pre vârtute le putea aprinde şi a le îmbărbăta, au socotit să nu tăbărască, ci vitejeaşte să năvălească şi bărbăteaşte să se apuce şi să se bată, ca să se aleagă lucrul, pentru că şi cetatea şi sfintele şi besearica stă în primejdie.<br/>


text:
Iară de muieri şi de prunci şi de fraţi şi de rudenii mai puţină grijă avea, iară frica cea mai mare şi cea mai întâiu era lor pentru sfinţita besearică.<br/>


text:
Şi toţi acum aştepta judecata ce va să fie. Şi, după ce s-au apropiiat vrăjmaşii, şi oastea s-au rânduit şi hiiarăle în loc bun s-au aşezat şi călărimea în cornuri s-au pus.<br/>


text:
Iară Macaveiu, văzind venirea mulţimei şi gătirea armelor, cea de multe fealiuri, şi sălbătăcirea fiiarălor, au întins mâinile la ceriu şi s-au rugat Celui ce face minuni, Domnului, păzitoriului, cunoscând că nu în arme easte biruinţa, ci, precum El însuşi judecă, dă celor vreadnici biruinţă.<br/>


text:
Şi, rugându-să, aşea au zis: „Tu, Doamne, ai trimis pre îngerul Tău în zilele lui Iezechiia, împăratului Iudeii, şi au ucis din tabăra lui Senahirim la o sută şi 85 de mii.<br/>


text:
Şi acum, Stăpânitoriule al ceriurilor, trimite înger bun înaintea noastră, carele să fie spre frică şi spre cutremur.<br/>


text:
De mărirea braţului Tău să se înfricoşeaze cei ce cu hulă vin asupra sfântului Tău norod”. Şi, aceastea zicând, au încetat.<br/>


text:
Şi, cu mâinile oştindu-să, iară cu inimile rugându-să cătră Dumnezeu, au aşternut nu mai puţini decât treizeci şi cinci de mii, foarte veselindu-să de această arătare a lui Dumnezeu.<br/>


text:
Iară încetând de la războiu şi cu bucurie întorcându-să, au cunoscut cum că Nicanor, cu toate armele sale, au căzut.<br/>


text:
Şi au poruncit Iuda, cel ce în tot chipul era gata şi cu trupul şi cu sufletul a muri pentru cetăţeani şi cu vârsta sa au păzit bunăvoinţa cătră cei de o leage, ca să taie capul lui Nicanor, şi mâna cu umărul să le aducă în Ierusalim.<br/>


text:
Şi, după ce au sosit acolo şi chemând pre cei de o leage cu sine şi pre preoţi, înaintea jertvenicului puindu-i, au chemat pre cei ce era în coşteiu.<br/>


text:
Şi le-au arătat capul spurcatului Nicanor şi mâna celui rău hulitoriu, carea o au fost întins asupra Casii ceii sfinte Atotputearnicului şi s-au sumeţit.<br/>


text:
Şi limba răului credincios Nicanor au poruncit să o taie şi să o facă bucăţi mărunte şi să o dea pasărilor, iară ceale de răsplătirea nebuniei în preajma besearicii să le spânzure.<br/>


text:
Şi toţi, căutând la ceriu, au binecuvântat pre luminatul Domn, zicând: „Bine e cuvântat Cel ce au păzit locul Său nespurcat”.<br/>


text:
Şi capul lui Nicanor l-au spânzurat la coşteiu, ca să-l vază toţi şi să cunoască cum că easte adeverit semn al ajutoriului lui Dumnezeu.<br/>


text:
Ci praznicul ei să fie în zioa a treisprăzeace a lunii a doaosprăzeace, carea sirieneaşte să zice adar, cu o zi mai înainte de zioa lui Mardoheu.<br/>


text:
Deci, ceale ce au fost pentru Nicanor aşea s-au întâmplat, şi, din vremile acealea, au stăpânit jidovii cetatea, şi eu aici voiu face sfârşit cuvântului.<br/>


text:
Şi de easte bine şi cum să cuvine tocmit, aceasta şi eu am vrut, iară de easte prosteaşte şi de mijloc, aceasta de ajuns îmi easte mie.<br/>


text:
Că, precum tot vin singur a bea, sau tot apă împrotivnic lucru easte, ci în ce chip vinul amestecat cu apă e dulce şi desfătează, aşea şi aşăzarea cuvântului, cu întocmirea sa, veseleaşte urechile celor ce cetesc. Iară aici să fie sfârşitul.<br/>


text:
Iară Filopator, înţelegând de la cei ce s-au întors cum că Antioh au luat locurile ceale de supt stăpânirea sa, au poruncit tuturor puterilor sale, pedestrilor şi călăreţilor, să se strângă.<br/>


text:
Şi, luând cu sine pre soru-sa, Arsinoi, au purces până la locurile ceale despre Rafian, unde era tăbărâţi cei ce era cu Antioh.<br/>


text:
Iară oarecarele Teodot, gândind să facă viclenie, au luat din armele lui Ptolomeu, care mai înainte fuseasă încredinţate lui, ceale mai tari, şi s-au dus noaptea în cortul lui Ptolomeu, ca el singur să-l omoară pre el şi întru acest chip să se râsipească războiul.<br/>


text:
Ci pre acesta l-au scos Dositeiu, cel ce să zicea a lui Drimil, carele de neam era jidov, iară după aceaea şi-au mutat leagea şi s-au înstrăinat de cătră dogmele ceale părinteşti. Acesta au făcut să se culce în cortul lui un necunoscut, căruia s-au întâmplat de au păţit el patima lui.<br/>


text:
Iară după aceaea, făcându-să războiu tare şi lucrurile mai tari fiind la Antioh, Arsinoi umbla şi ruga pre ostaşi cu jeale şi cu lacrămi, cu părul despletit, ca şi pre sine şi pre pruncii săi şi pre muierile sale bărbăteaşte să ajute, făgăduind că, celor ce vor birui, fieştecăruia va da doao mnas de aur.<br/>


text:
Iară, după ce au biruit vicleşugul acela, au socotit să meargă în cetăţile ceale mai de pre aproape ca să le mângăie, şi, după ce au făcut aceasta şi au împărţit daruri capiştilor, au făcut pre cei supuşi ai săi să fie cu inimă bună.<br/>


text:
Iară jidovii, trimiţind la el de la bătrânime şi de la cei mai de frunte, ca să i să închine şi să-i ducă daruri şi să i să bucure de ceale ce i s-au întâmplat. Şi s-au întâmplat de el au fost gata, ca cât mai curând să meargă la ei.<br/>


text:
Şi, după ce s-au dus la Ierusalim, au jertvit Preamarelui Dumnezeu şi au dat daruri, şi din ce era prilej oarece lucrului făcând.<br/>


text:
Şi, viind la loc şi cu sârguială şi cu bunăcuviinţă minunându-să şi mirându-să de rânduiala cea bună a besearicii, au gândit să se sfătuiască să între în besearică.<br/>


text:
Iară ei, zicând cum că nu să cade a să face aceasta, că nu numai celor din neamuri nu easte slobod, ci nici tuturor preoţilor, fără numai arhiereului carele pre toţi povăţuiaşte, şi şi acestuia o dată într-un an, iară el nicidecum nu au vrut să asculte.<br/>


text:
Ci, măcar de s-au şi cetit înaintea lui leagea, tot n-au încetat a nu întra, zicând că trebuie să între şi, măcar de ei sânt lipsiţi de această cinste, „eu nu trebuie să fiu lipsit”, şi i-au întrebat pentru ce, întrând el prin toată besearica, nime din cei ce era acolo nu l-au oprit.<br/>


text:
Şi oarecarele, negândind mai înainte, zisă: „Rău s-au făcut aceasta”. Iară el au zis: „Când să face aceasta pentru vreo pricină, au tot nu voiu întra eu? Ori vreau ori nu vreau ei”.<br/>


text:
Iară preoţii, cu toate veşmintele îmbrăcaţi, căzindu-i înainte, să ruga Preamarelui Dumnezeu să le ajute la această nevoie ce li s-au întâmplat şi să întoarcă pornirea răului năvălitoriu; şi de strigare cu plâns umplând besearica, iară cei ce era în cetate, turburându-să, au sărit, neştiind ce să face.<br/>


text:
Şi fecioarele ceale închise în cămări, cu ceale ce le-au născut s-au pornit, şi, cu cenuşe şi cu prav preserându-şi capetele, de suspinuri şi de plânsuri au umplut uliţele.<br/>


text:
Şi ceale de curând adunate din cămările ceale spre întimpinare rânduite, lăsând ruşinea ce li să cuvinea, degrab alerga în cetate.<br/>


text:
Iară mumele şi doicele, lăsind pruncii cei de curând născuţi, încoace şi încolo, unele prin case, altele prin uliţe, fără de oprealişte să aduna la besearica cea prea mare.<br/>


text:
Şi de multe fealiuri era ruga celor ce să adunasă, despre ceale ce fără de cuviinţă cerca el să facă.<br/>


text:
Şi împreună cu aceştia, cetăţeanii, luând îndrăzneală, nu-l suferea să plinească sfatul lui care-l gândea, ci au strigat să se pornească la arme şi bărbăteaşte pentru leagea părintească să moară şi mare gâlceavă au făcut în locul acela.<br/>


text:
Şi mulţimea ca mai înainte întru aceasta să afla rugându-să, iară bătrânii carii era cu împăratul în multe chipuri ispitea, ca să mute gândul lui cel sumeţ de la sfatul ce-l gândisă.<br/>


text:
Iară el, mai îndrăzneţ făcându-să, lăsând toate, să găta să între ca să săvârşească ceale ce mai înainte au zis.<br/>


text:
Aceastea văzind, şi cei ce era cu împăratul s-au întors să se roage cu ai noştri. Celui ce are toată putearea, ca celor ce era acolo să le ajute şi să nu treacă cu vedearea această faptă fără de leage şi sumeaţă.<br/>


text:
Şi de strigarea cea îndesită şi plină de dureare a mulţimei ce să adunasă, strigare neînchipuită era.<br/>


text:
Că să părea că nu numai oamenii, ci şi păreţii şi pământul tot răsună, precum toţi moarte atunci poftea, decât să se spurce locul.<br/>


text:
Iară Simon, arhiereul, înaintea besearicii îngenunchind şi cu cuviinţă întinzindu-şi mâinile, aşea s-au rugat:<br/>


text:
„Doamne, Doamne, Împăratul ceriurilor şi Stăpânul a toată făptura, Cel Sfânt întru sfinţi, singur stăpânitoriu, Atotţiitoriiu, caută spre noi, cei ce ne asuprim de cel necredincios şi spurcat, carele easte înfierbântat de îndrăzneală şi de puteare.<br/>


text:
Că Tu eşti Cel ce ai făcut toate şi toate le stăpâneşti, domn drept eşti, Cel ce judeci pre cei ce cu sumeţie şi cu trufie fac.<br/>


text:
Tu pre cei ce mai înainte au făcut strâmbătate, întră carii şi uriiaşi era, carii întru vitejie şi întru îndrăzneală nădăjduia, i-ai pierdut, aducând preste ei apă nemăsurată.<br/>


text:
Tu pre sodomneanii cei sumeţi şi cuprinşi cu vădită şi cu nespusă răutate cu foc şi cu iarbă pucioasă i-ai ars, pildă puindu-i celor de pre urmă.<br/>


text:
Tu pre îndrăzneţul acela Faraon, carele pre norodul Tău cel sfânt, pre Israil, l-au robit cu multe şi osibite munci ispitindu-l, ai arătat putearea Ta.<br/>


text:
Şi, după aceastea, ai arătat putearea Ta cea mare, când, cu cară şi cu mulţime de gloate gonind el pre norod, l-ai înecat în fundul mării, iară pre cei ce au crezut întru Tine, Cel ce stăpâneşti preste toată făptura, întregi i-ai trecut, carii, cunoscând lucrul mâinilor Tale, Te-au lăudat pre Tine, Cel Atotţiitoriu.<br/>


text:
Tu, Împărate, Cel ce ai zidit acest pământ nemărginit şi nemăsurat, ales-ai cetatea aceasta şi ai sfinţit locul acesta spre numele Tău, Cel ce de nimica lipsă nu ai, şi l-ai mărit cu arătare luminată, întărindu-l pre el spre mărirea marelui şi preacinstitului Tău nume.<br/>


text:
Şi, iubind casa lui Israil, ai făgăduit cum că, oricând abătându-ne noi de la Tine, ne va cuprinde strânsoare, şi, venind în locul acesta să ne rugăm, vei asculta rugăciunea noastră.<br/>


text:
Şi cu adevărat credincios şi adevărat eşti, că, de multe ori când era în nevoie părinţii noştri, întru smereniia lor, le-ai ajutat lor şi i-ai izbăvit pre ei de foarte mari nevoi.<br/>


text:
Iată, dară, acum, Împărate Sfinte, pentru păcatele noastre ceale multe şi mari ne asuprim şi sântem supuşi vrăjmaşilor noştri şi părăsiţi întru neputinţe.<br/>


text:
Şi, întru această cădeare a noastră, îndrăzneţul şi spurcatul acesta să nevoiaşte ca să ocărască locul cel sfânt, care pre pământul acesta l-ai ales numelui Tău celui mărit.<br/>


text:
Că lăcaşul Tău easte ceriul ceriului, la care oamenii nu să pot apropiia. Iară de vreame ce bine ai voit ca să aşezi mărirea Ta întru norodul Tău, Israil, ai sfinţit locul acesta.<br/>


text:
Nu face izbândă asupra noastră prin necuraţii aceştia, nici prin cei spurcaţi ne pedepsi pre noi, ca să nu să laude cei fără de leage întru măniia lor, nici să se veselească întru trufiia limbii lor, zicând: «Noi am călcat casa sfinţeniei, cum să calcă casele urâciunilor».<br/>


text:
Ştearge păcatele noastre şi râsipeaşte greşealele noastre şi arată mila Ta în ceasul acesta, degrab să ne întimpine pre noi îndurările Tale, şi pune laudă în gura celor ce au căzut şi s-au zdrobit cu sufletele, fă-ne noao pace”.<br/>


text:
Iară atotvăzătoriul Dumnezeu, Cel decât toate mai Sfânt, întru sfânt lăcaşul Său auzind legiuită rugăciune, pre sumeţul şi îndrăzneţul acela trufaş foarte l-au bătut.<br/>


text:
Încoace şi încolo clătindu-l pre el, cum să clăteaşte trestiia de vânt, cât zăcea pre pământ neputând face nimica şi era cu mădulările slăbănogite, cât nici a grăi nu putea, cu dreaptă judecată fiind certat.<br/>


text:
Deci, priiatinii şi păzitorii trupului lui, văzind acea iute bătaie care l-au apucat pre el, temându-să ca să nu să lipsască şi de viiaţă, degrab l-au scos afară pre el spăimântaţi de nespusă frică.<br/>


text:
Iară după câtăva vreame, trezindu-să, nicidecum nu s-au pocăit după acea bătaie, ci, cuvinte amară şi îngrozitoare grăind, s-au dus.<br/>


text:
Şi sosind la Eghipt şi adăogând răutăţile, cu ajutoriul soţiilor celor osibiţi de toată dreptatea, pre carii mai înainte i-am arătat,<br/>


text:
Nu numai cu aceale nenumărate spurcăciuni s-au îndestulit, ci şi la atâta îndrăznire au venit, cât în toate locurile punea blăstămuri asupra norodului, şi mulţi din priiatini, căutând la punerea împăratului, şi ei urma voia lui.<br/>


text:
Că puseasă întru sine împăratul ca asupra neamului să dea hulă şi, râdicând la turnul cel de lângă curte stâlp, au tăiat pre dânsul scrisoare.<br/>


text:
Ca nici unul din cei ce nu jertvesc să nu între în besearicile lor, ci toţi jidovii să fie scrişi la norod şi să fie de slujbă, iară cei ce ar răspunde împrotivă, cu sila luându-i, să-i omoară.<br/>


text:
Iară pre cei ce să scriu să-i însămneaze şi cu foc, cu sămnul lui Dionis tipărindu-le pre trup frunză de iaderă, pre carii i-au şi osibit la Domnul, de care mai înainte s-au lipsit.<br/>


text:
Însă, ca să nu să vază cum că tuturor vrăjmăşuiaşte, au scris dedesupt că, de vor vrea unii dintru ei să petreacă întră cei ce sânt aleşi spre slujbele jertvelor, aceştia întocma cu alexandreanii să fie cetăţeani.<br/>


text:
Deci, unii din cetate, urând rânduialele bunei-credinţă ale cetăţii, lezne s-au dat pre sine, ca cum mare cinste ar dobândi petreacerea ce vor avea cu împăratul.<br/>


text:
Iară cei mai mulţi, cu vitejesc suflet întărindu-să, nu s-au despărţit de buna-credinţă, ci, cu bani răscumpărându-şi viiaţa, fără de frică să nevoia să se scoaţă de la scrisoare, bună nădeajde având că le va veni apărare.<br/>


text:
Şi de cei ce să depărta de la ei să scârbea şi ca pre nişte vrăjmaşi neamului său îi judeca şi îi lipsea de petreacerea cea de obşte şi de ajutoriu.<br/>


text:
Aceastea înţălegându-le păgânul, atâta s-au măniiat, cât nu numai pre cei ce lăcuia în Alexandria s-au măniiat, ci şi celor din ţară mai cu greu să împrotivea, şi au poruncit ca degrabă să-i strângă pre toţi într-un loc şi cu foarte rea moarte să-i omoară.<br/>


text:
Şi, aceastea gătindu-să, veaste rea asupra neamului s-au vestit la oamenii cei poftitori de rău, cărora li să da prilej a-şi plini voia, ca cum i-ar opri pre ei de la legile sale.<br/>


text:
Iară jidovii fără de nici o îndărăptnicire păzea bunăvoinţa şi credinţa cătră împăraţi, ci pentru că cinstea pre Dumnezeu şi cu leagea Lui să ocârmuia, osibiri făcea asupra lor şi surpări, pentru carea pricină unora urâţi să părea, şi cu faptele ceale bune a lucrurilor celor dreapte împodobindu-şi petreacerea sa, tuturor oamenilor plăcuţi era.<br/>


text:
Deci, viiaţa cea bună a neamului, carea la toţi era vestită, acei străini de neam nici într-un chip nu o au socotit, iară osibirea închinăciunii şi a mâncărilor o vestea, zicând cum că nici de împăratul, nici de puteri ascultă oamenii aceştia, ci sânt răi la inimă şi foarte împrotivitori lucrurilor, şi mare hulă au aţiţat.<br/>


text:
Iară elinii cei din cetate, nici o strâmbătate având, văzind acea gâlceavă neaşteptată şi năvălire fără de veaste asupra oamenilor acestora şi alergături împreună neostenite făcându-să, a le ajuta nu putea, că era porunca tirănească,<br/>


text:
Ci să ruga şi cu greu suferea, gândind că să vor schimba aceastea, pentru că nu va fi aşa necercată o adunare ca aceasta, nimica greşind.<br/>


text:
Iară unii vecini şi priiatini, şi carii avea negoţetorie cu ei, pre ascuns grăia cu unii, făgăduindu-le că le vor fi credincioşi şi cu toţi dimpreună îi vor apăra şi bucuros vor veni să le ajute.<br/>


text:
Iară el, pentru norocirea cea de acum sumeţindu-să şi necăutând la putearea Prea-marelui Dumnezeu, ci gândind că pururea întru acelaşi sfat va rămânea, scris-au asupra lor cartea aceasta:<br/>


text:
„Împăratul Ptolomeu Filopator, povăţuitorilor de oaste şi ostaşilor celor ce sânt în Eghipt şi ori în ce loc, bucurie şi sănătate, şi eu încă sânt sănătos şi lucrurile noastre.<br/>


text:
După ce oastea noastră cea trimisă în Asia, de carea ştiţi şi voi, cu ajutoriul dumnezeilor şi cu vitejiia noastră, după cuvinte foarte bun sfârşit au avut. Drept aceaea, am socotit ca nu cu sila armelor, ci cu blândeaţă şi cu multă iubire de oameni să aplecăm neamurile ceale ce lăcuiesc în Chilo-Siriia şi în Finichiia şi bine să le fac, cu bucurie.<br/>


text:
Şi besearicilor, celor de prin cetăţi, împărţindu-le venituri multe, mers-am şi la Ierusalim, suindu-ne, să cinstim besearica celor necredincioşi, carii niciodată nu încetează de la nebunie.<br/>


text:
Iară ei cu cuvântul priimind a noastră venire, însă cu lucrul vicleneaşte, vrând noi să întrăm în besearica lor şi cu cuvioasă şi frumoasă daruri să o cinstim, ei sumeţindu-să, ca şi mai demult ne-au oprit a întra, rămâind de cinstea noastră.<br/>


text:
Şi nu au simţit putearea noastră pentru iubirea de oameni carea avem cătră toţi oamenii, ci gândul său cel rău, care-l au asupra noastră, aiavea l-au arătat, ca cei ce numai ei singuri dintră neamuri să împrotivesc împăraţilor şi făcătorilor săi de bine, şi nimica ce e adevărat nu vor să sufere.<br/>


text:
Şi noi, lăsind după nebuniia lor şi cu biruinţă întorcându-ne la Eghipt, cătră toate neamurile am arătat iubire de oameni, precum să cădea am făcut.<br/>


text:
Şi pentru aceastea, spre cei ce sânt de un neam cu ei, nimănui pizmă n-am ţinut, şi pentru ajutoriul şi pentru ceale ce le-am fost încrezut lor cu adevăr, ceale de la început mii de lucruri îndrăznind a le schimba am vrut, şi politiei alexandreanilor pre ei să-i învrednicim şi părtaşi preoţilor celor de pururea să-i facem.<br/>


text:
Iară ei, împrotivirea luând şi cu răutatea cea dimpreună cu ei născută lăpădând binele şi pururea la rău abătându-să, nu numai s-au întors de cătră cea nepreţuită politie, ci încă şi de cei puţini, carii dintru dânşii să află spre noi cu bunăvoinţă, să scârbesc şi cu cuvântul şi cu tăcearea, pururea având prepus pre noi pentru viiaţa sa cea de necinste, cum că noi curând vom strica tocmealele.<br/>


text:
Pentru aceaea, şi cu seamne bine adeverindu-ne, cum că aceştia în tot chipul au gând rău spre noi, şi mai înainte socotind ca nu cumva mai pre urmă turburare fără de veaste făcându-să, pre aceşti necredincioşi de după dos vânzători şi varvari să-i avem vrăjmaşi,<br/>


text:
Am poruncit ca îndată cât va sosi la voi cartea aceasta, pre cei însemnaţi în cartea aceasta, împreună cu muierile şi cu pruncii ocărâţi şi prădaţi întru aceaeaşi zi, să-i trimiteţi la noi de pretutindinea cu legături de fier legaţi, ca, precum să cade celor răi, cu moarte nevindecată şi de ocară să piiară.<br/>


text:
Că, după ce să vor certa toţi aceştia, am socotit că, de aci înainte, lucrurile noastre desăvârşit întru bună stare şi mai bună rânduială să vor aşeza.<br/>


text:
Iară oricine va ascunde pre vreun jidov, ori bătrân, ori tinăr, ori prunc la ţiţe, foarte cu groaznice chinuri să va chinui, cu toată casa.<br/>


text:
Şi cine va spune pre cel ce va ascunde, acela va lua avearea celui ce va cădea supt vină, şi din argintul împărătesc doao mii de drahme, şi cu slobozenie să va încununa.<br/>


text:
Iară tot locul unde să va afla ascuns jidov, neumblat şi ars de foc să se facă, ca la toată muritoarea fire, întru tot, fără de treabă să se socotească întru toată vreamea”. Aşea au fost scrisă cartea.<br/>


text:
Iară oriunde sosea porunca aceaea, păgânii făcea ospăţ norodului, cu strigări şi cu bucurie, şi cu îndrăzneală-şi arăta pizma cea rea, carea de demult o avea în inima sa.<br/>


text:
Iară jidovilor neîncetată plângere era şi tânguire cu foarte mare strigare, cu lacrămi şi cu suspinuri ferbinţi a inimii lor, pretutindinea plângând perirea sa cea nevăzută mai înainte, carea fără de veaste s-au judecat asupra lor.<br/>


text:
Ce stăpânire sau cetate, sau ce loc lăcuit oriunde, sau ce căi nu era pline de văitături şi de plânsuri de ei?<br/>


text:
Că aşea de groaznic şi fără de milă, de mai-marii cetăţilor, toţi dimpreună să trimitea, cât şi unii din vrăjmaşii lor, cu mintea privind cumplitele chinuri, li să făcea milă şi, socotind neştiuta schimbare a vieţii, lăcrăma de trei ori ticăloasa lor trimitere.<br/>


text:
Că să aducea mulţime de bătrâni albi de cărunteaţe, a cărora picioarele care de bătrâneaţe să cujbisă şi târziu păşea, fără de nici o ruşine le silea ca să păşească iute.<br/>


text:
Şi ceale tinere, care de curând era măritate, în loc de a să veseli, să văita, şi cosiţele ceale unse cu mir cu prav le-au preserat, dezvălite să aducea, şi în loc de cântări de nuntă, toate împreună începea a plânge, ca cum ar fi rupte cu prăzi de alte neamuri, şi, legate cu sila, le trăgea norodul să le bage în corabie.<br/>


text:
Şi bărbaţii acestora cu laţuri în loc de cununi era împleteciţi la grumazi în vârsta cea ca o floare a tinereaţelor, în loc de desfătare şi de veselie tinerească, zilele ceale rămase ale nuntei în plângeri le petrecea, lângă picioare văzindu-şi groapa zăcând.<br/>


text:
Şi-i ducea ca pre nişte fieri legaţi cu fier, unii de cumpenele corăbiilor avea grumazii prinşi cu cuie, alţii avea picioarele ţapân legate cu obezi şi deasupra cu podine astupaţi, ca să nu vază lumina, şi de toate părţile să le fie întru întunearec ochii, ca pre nişte împrotivitori pre apă să-i ducă.<br/>


text:
Pre aceştia, după ce i-au băgat în corabie şi au săvârşit meargerea, precum poruncisă împăratul, au poruncit să-i tăbărască înaintea cetăţii, în locul cel de alergătura cailor, care era foarte larg împregiur şi bun de-a-i putea vedea, să-i batjocorească toţi cei ce întra în cetate şi cei ce ieşea, de călătorea în ţară, ca nici cu oştile lui să se împreune, nici în cetate să se priimească.<br/>


text:
Iară după ce s-au făcut aceasta, auzind cum că jidovii cei din cetate adease ies pre ascuns şi plâng ticăloşiia cea de ocară a fraţilor săi, măniindu-să, au poruncit ca şi acestora tocma aşea să le facă ca şi acelora, şi nici într-un chip să nu scape de muncile lor şi să se scrie tot neamul anume.<br/>


text:
Pentru că nu va plini mai înainte lucrul cel cu osteneală a robiei, care cu puţin mai înainte s-au zis, ci, chinuiţi cu muncile poruncite, într-o zi îi va piiarde.<br/>


text:
Făcutu-s-au, dară, scrisoarea acestora cu amară sârguială şi cu sumeaţă nevoinţă, de la răsăritul soarelui până la apus, carea desăvârşit nu s-au sfârşit până după patruzeci de zile.<br/>


text:
Iară împăratul tare şi neîncetat s-au umplut de bucurie şi au făcut ospeaţe la toţi idolii, şi cu minte rătăcită departe de la adevăr, şi cu spurcată gură lăuda chipurile ceale surde, care nu pot lor să grăiască sau să le ajute. Iară asupra Preamarelui Dumnezeu lucruri necuvioasă grăia.<br/>


text:
Iară după ce au trecut vreamea cea mai înainte zisă, au adus scriitorii răspuns la împăratul, cum că mai mult nu pot face scrisoarea jidovilor, pentru nenumărata lor mulţime, că încă cei mai mulţi era prin ţară, iară alţii încă prin căsi era adunaţi, alţii într-alte locuri, cât cu neputinţă era la toţi domnii carii era preste Eghipt.<br/>


text:
Deci, înfricoşindu-i pre ei împăratul, ca cum ei ar fi luat daruri şi ar fi făcut meşteşug ca să scape, şi au crezut el că easte adevărată aceasta, iară ei zicea şi arăta cum că şi hârtiia şi condeaiele ceale de scris s-au sfârşit.<br/>


text:
Iară aceasta au fost lucrarea purtării de grije ceii nebiruite a Celui ce din ceriu ajuta jidovilor.<br/>


text:
Atunci, chemând pre Ermon, carele purta grije de elefanţi, şi, umplându-să de grea iuţime şi de mânie, nicidecum nu s-au mutat,<br/>


text:
Au poruncit ca, spre zioa cea viitoare, cu mănunchi de tămâie de ajuns şi cu vin mult neamestecat, pre toţi elefanţii să-i adeape, care era de toţi cinci sute şi, după ce să vor sălbătăci de acea beutură multă, să-i sloboază asupra jidovilor ca să-i omoară.<br/>


text:
Iară el, după ce au poruncit aceastea, s-au întors la ospăţ, adunând pre cei mai mari din priiatini şi din oaste, carii era mânioşi asupra jidovilor.<br/>


text:
Şi slujitorii cei rânduiţi la aceasta, de cu seară ieşind, lega mâinile ticăloşilor şi alte meşteşuguri împregiurul lor făcea toată noaptea, socotind că de tot va peri deodată neamul acela.<br/>


text:
Iară jidovii, carii întră păgâni să vedea pustii de tot acoperământul, pentru nevoia legăturilor, carea de toate părţile cuprinseasă pre ei,<br/>


text:
Cătră Domnul cel Atotţiitoriu, Cel ce stăpâneaşte pre toată putearea, cătră Dumnezeu şi Părintele cel milostiv al lor, toţi cu lacrămi neîncetat au strigat rugându-să<br/>


text:
Ca să mute sfatul cel necuvios deasupra lor şi cu mărire arătată să-i izbăvească pre ei de moartea, carea era gata la picioarele lor.<br/>


text:
Iară Ermon, după ce pre nemilostivii elefanţi, adăpându-i, i-au umplut de vin mult şi i-au săturat de tămâie, au venit de dimineaţă, a doao zi, la curte, ca să spuie aceastea împăratului.<br/>


text:
Însă parte de somn, care lucru din veacul vremii au fost făcut bun pentru noapte şi pentru zi, pus de la Cel ce dăruiaşte tuturor cărora El vrea, au trimis împăratului.<br/>


text:
Deci, fiind cuprins cu prea dulce şi adânc, aşea lucrând Domnul, mult s-au împiedecat de la gândul ce-şi puseasă şi s-au înşelat de sfatul său cel nemutat.<br/>


text:
Iară jidovii, scăpând de ceasul care mai înainte era însămnat, pre Dumnezeu cel Sfânt a lor L-au lăudat şi iarăşi s-au rugat Celui ce S-au împăcat cu dânşii ca să areate tăriia mânii Sale ceii putearnice asupra neamurilor trufaşe.<br/>


text:
Şi, fiind mai jumătate de a zeacelea, chemătoriul văzind că cei chemaţi s-au strâns, s-au dus la împăratul şi l-au boldit.<br/>


text:
Şi aceastea gândindu-le, împăratul s-au întors la ospăţ şi au poruncit celor ce venisă la ospăţ să şează în preajma lui.<br/>


text:
Şi, după ce s-au făcut aceasta, i-au îndemnat să fie voioşi şi să se desfăteaze, că aceasta easte partea cea mai de cinste a ospăţului.<br/>


text:
Iară, înmulţind vorba, împăratul au chemat pre Ermon şi cu amară înfricoşeare l-au întrebat: „Pentru ce pricină s-au lăsat jidovii să fie vii astăzi?”<br/>


text:
Iară el au spus cum că, în noaptea trecută, el au plinit ce i s-au poruncit şi au mărturisit şi priiatinii lui.<br/>


text:
Iară având cruzime mai grea decât Falaris, au zis: „Pentru somnul de astăzi să aibă har, iară tu fără de sminteală pre mâne aseamenea să găteşti elefanţii spre perirea necuvioşilor jidovi”.<br/>


text:
Aceastea zicându-le împăratul, toţi cei ce era aci au lăudat şi veaseli s-au dus fieştecarele în casa sa.<br/>


text:
Unde, întru acea noapte, nu atâta au dormit, cât s-au meşteşugit să facă toate fealiurile de batjocură asupra celor ce să părea ticăloşi.<br/>


text:
Şi, când cânta cocoşul de dimineaţă, şi Ermon, întrarmând fierile, le-au adus la curtea cea mare, unde să făcea jertve.<br/>


text:
Iară mulţimea din cetate s-au adunat să vază acea privealişte ticăloasă, aşteptând cu deadinsul dimineaţa.<br/>


text:
Iară jidovii, neîncetat trăgându-şi sufletul cu rugăciune, nu multe lacrămi şi cu cântări jealnice, cu mâinile întinse la ceriu, să ruga Preamarelui Dumnezeu ca iarăşi degrab să le ajute lor.<br/>


text:
Şi, încă razăle soarelui nu să răvărsasă, şi împăratul, priimind priiatinii, au venit Ermon şi l-au chemat să iasă, spuindu-i că ce au poftit împăratul easte gata.<br/>


text:
Iară el, auzindu-l şi îngrozindu-să de acea fără de leage ieşire, tocma nimica ştiind, au întrebat pentru ce cu sârguială au făcut el aceasta.<br/>


text:
Iară aceasta era lucrarea lui Dumnezeu Atotstăpânitoriului, Carele au făcut ca mintea lui să-şi uite de ceale ce mai înainte au gândit să facă.<br/>


text:
Ermon i-au spus şi priiatinii toţi că: „Fierile şi puterile, o, împărate, sânt gata din porunca ta”.<br/>


text:
Iară el, umplându-să de grea mânie pentru aceaste cuvinte, pentru că, cu purtarea de grije a lui Dumnezeu, s-au râsipit tot gândul lui cel despre aceastea, şi căutând groaznic cătră el, au zis:<br/>


text:
„De ar fi părinţii tăi aici, sau fiii fiilor, aceasta ar fi gata, mâncare fierilor sălbatece, de s-ar sătura, în locul nevinovaţilor jidovi, carii mie şi părinţilor miei întreagă şi nemutată credinţă au arătat.<br/>


text:
Şi de nu mi-ar fi pentru dragostea carea am crescut împreună şi pentru slujba ta, de viiaţă pentru aceastea te-ai fi lipsit”.<br/>


text:
Aşea, Ermon, de năpraznă, s-au umplut de primejdioasă frică, şi cu vedearea şi cu faţa s-au spăriiat.<br/>


text:
Iară priiatinii, fieştecarele s-au furişeat trist, pre cei adunaţi i-au slobozit pre fieştecarele la lucrul său.<br/>


text:
Iară jidovii, auzind ceale de la împăratul, au lăudat pre luminatul Dumnezeu, Domnul şi Împăratul împăraţilor, ca cei ce au dobândit de la El acest ajutoriu.<br/>


text:
Au chemat pre Ermon şi cu înfricoşeare i-au zis: „De câte ori trebuie să-ţi poruncesc ţie un lucru, becisnice?<br/>


text:
Iară rudeniile care şedea împreună cu el, mirându-să de acest nestătătoriu gând, au zis aceastea:<br/>


text:
„Împărate, până când ca pre nişte vite necuvântătoare ne vei ispiti? Acum, a treia oară poruncind să-i piiarză pre ei şi apoi când va să se facă mutându-ţi gândul, iarăşi strâci ceale ce ai poruncit,<br/>


text:
Pentru care cetatea aceasta să turbură aşteptând, că de multe ori s-au adunat şi acum easte primejdie să nu să jefuiască”.<br/>


text:
Pentru aceaea, împăratul, tocma Falaris, s-au umplut de nesocoteală şi de mutările sufletului, care s-au făcut întru el, pentru cercetarea jidovilor, nebăgând nici o samă, cu jurământ spurcat s-au jurat, cum că el pre aceştia, fără de nici o zăbavă, la genunchii şi la picioarele fiiarălor aruncaţi să-i trimiţă la iad.<br/>


text:
După aceaea, făcând oştire asupra Iudeii, ca să o puie întocma cu pământul, cu foc şi cu sabie degrab să o bată, şi acolo besearica lor cea necălcată de noi cu foc să o arză curând, şi celor ce fac acolo jertve pustietate în toată vreamea să le puie.<br/>


text:
Atunci, bucuros ducându-se priiatinii şi rudeniile, cu credinţă rânduia puterile spre locurile cetăţii ceale mai cu bun prilej spre pază.<br/>


text:
Iară cel mai mare preste elefanţi fiiarăle la patimă nebună le-au dus, ca să zic aşea, cu beuturi foarte mirositoare şi cu vin tămâiat groaznic le-au gătit.<br/>


text:
Drept aceaea, cătră luminarea de ziuo, când la alergătura cailor era cetatea plină de nenumărată mulţime, întrând în curte, au îndemnat pre împăratul la ceale ce era puse înainte.<br/>


text:
Şi el, umplându-şi mintea sa cea păgână de mănie grea, cu toată greutatea împreună cu fiiarăle s-au pornit, vrând ca cu inimă tare şi cu ochii să vază duioasa şi ticăloasa perire a celor mai înainte însămnaţi.<br/>


text:
Iară când au văzut jidovii pre la poartă pravul elefanţilor care ieşea şi al oastei ceii întrarmate, carea pre urmă vinea, şi al picioarelor gloatei, şi au auzit gâlceava cea cu groaznic sunet,<br/>


text:
Socotind că aceaea easte cirta cea mai de pre urmă a vieţii şi sfârşitul ticăloasei aşteptări, spre jeale şi plângere întorcându-să, să săruta unul pre altul îmbrăţişindu-se, cădea pre grumazii rudelor, părinţii preste fii şi maicele preste fiice, şi unele, având la ţiţe prunci de curând născuţi, îi apleca să sugă laptele cel de pre urmă.<br/>


text:
Şi, aducându-şi aminte şi de ajutorinţele ceale mai dinainte, care din ceriu s-au făcut lor, toţi odată căzind cu faţa la pământ şi pre prunci osibindu-i de la ţiţe,<br/>


text:
Foarte cu mare glas au strigat, rugându-se Celui Atotputearnic ca cu arătarea Sa să Se milostivească spre ei, cei ce sânt acum la porţile iadului.<br/>


text:
Iară Eleazar, oarecarele om de treabă, unul din preoţii ţerâi, în vârsta bătrâneaţelor fiind, şi cu toată fapta vieţii ceii bune împodobit, potolind pre bătrânii cei dimpregiurul său, chemând pre Dumnezeu cel Sfânt, aceastea s-au rugat:<br/>


text:
„Împărate mare, Ţiitoriule Preaînalte, Atotputearnice Dumnezeule, Cel ce toată zidirea ocârmuieşti, caută întru îndurări.<br/>


text:
Caută spre sămânţa lui Avraam, spre fiii lui Iacov celui sfinţit, norodul moştenirii Tale ceii sfinte, cel ce easte nemearnic în pământ străin şi care făr’ de dreptate piiare, Părinte.<br/>


text:
Tu pre Faraon, domnul Eghiptului acestuia, cel cu cară multe, cel ce s-au fost înălţat cu sumeţie făr’ de leage şi cu limbă mare grăitoare împreună cu oastea lui cea trufaşă, în mare înecaţi i-ai pierdut, cu lumina milii luminând pre neamul lui Israil.<br/>


text:
Tu, pre Senahirim, cel ce cu nenumărate puteri s-au sumeţit, împăratul cel greu al asiriianilor, cel ce cu sabiia supunea tot pământul şi să râdica asupra sfintei Tale cetăţi cu mândrie şi cu îndrăzneală greale grăind, Doamne, l-ai înfrânt, luminat arătând neamurilor tăriia Ta cea multă.<br/>


text:
Tu pre cei trei soţi în Vavilon, carii de bună-voie ş-au dat focului sufletul său ca să nu să închine celor deşearte, răcorind cuptoriul cel aprins i-ai mântuit, păzindu-le şi părul nevătămat, trimiţind para focului asupra tuturor vrăjmaşilor.<br/>


text:
Tu pre Daniil, cel de pârârile ceale pline de pizmă lăpădat în pământ spre mâncare leilor, nevătămat l-ai scos la lumină.<br/>


text:
Şi pre Iona, cel hrănit întru adâncime, carele făr’ de cruţare s-au topit în pântecele chitului, nevătămat la toţi ai lui l-ai arătat, o, Părinte.<br/>


text:
Şi acum nu zăbovi, Mult-milostive, scăparea tuturor, degrab Te arată celor din neamul lui Israil, carele să ocăreaşte de neamurile ceale urâte şi făr’ de leage.<br/>


text:
Iară de s-au spurcat viiaţa noastră, înstrăinându-să, scoţindu-ne pre noi din mâna vrăjimaşilor, oricum vei vrea, Stăpâne, piiarde-ne pre noi.<br/>


text:
Ca nu cei ce cugetă ceale deşearte cu ceale deşearte să se laude pentru perirea celor iubiţi ai Tăi, zicând: «Nici Dumnezeul lor nu i-au mântuit pre ei».<br/>


text:
Iară Tu, Cel ce toată tăriia şi toată putearea ai, Cel veacinic, caută acum şi ne miluiaşte pre noi, cei ce cu silnicie nedreaptă a celor făr’ de leage ca nişte tălhari ne omorâm.<br/>


text:
Înfricoşează neamurile cu putearea Ta cea nebiruită astăzi, Cel ce poţi mântui pre neamul lui Iacov.<br/>


text:
Arătat să fie tuturor neamurilor, că cu noi eşti, Doamne, şi nu Ţ-ai întors faţa Ta de cătră noi, ci precum ai zis, că nici în pământul vrăjmaşilor pre ai Tăi i-ai trecut cu vedearea, aşea săvârşeaşte, Doamne”.<br/>


text:
Iară Eleazar sfârşind rugăciunea, împăratul cu fierile şi cu tot sunetul puterii au venit la locul cel de alergarea cailor.<br/>


text:
Şi, văzind jidovii, tare au strigat la ceriu, cât şi văile ceale de aproape împreună răsunând mare plângere au făcut în toată tabăra.<br/>


text:
Atunci, Marele, Slăvitul, Atotţiitoriul şi Adevăratul Dumnezeu, arătând sfânta Sa faţă, au deşchis porţile ceale cereşti, dintru care doi slăviţi îngeri înfricoşeaţi la chip s-au pogorât, arătaţi la toţi, afară de jidovi.<br/>


text:
Şi au stătut împrotivă şi putearea vrăjmaşilor o au umplut de gâlceavă şi de frică şi cu obezi o au legat, din care nu s-au putut mişca.<br/>


text:
Şi supt frică au fost şi trupul împăratului şi îndrăznirea lui cea cu grea mănie uitare au luat.<br/>


text:
Şi s-au întors fierile asupra puterii ceii întrarmate, carea dinapoi vinea şi-i călca pre ei şi-i pierdea.<br/>


text:
Şi s-au întors măniia împăratului spre jeale şi spre lacrămi, pentru ceale ce mai înainte au fost meşteşugit.<br/>


text:
Că, auzind strigarea şi văzindu-i pre toţi cu faţa la pământ, spre perire lăcrămând, el cu mânie pre priiatini îi mustra, zicând:<br/>


text:
„Alăturea cu mine împărăţiţi şi pre tirani i-aţi covârşit cu tirăniia şi pre mine însumi, cel ce sânt al vostru de bine făcătoriu, vă ispitiţi să mă lipsiţi de domnie şi de suflet, întru ascuns meşteşugind ceale ce nu folosesc împărăţiei.<br/>


text:
Cine au strâns aici pre cei ce cu credinţă au ţinut noao tăriile ţării, de la casele lor depărtându-i pre fieştecarele, făr’ de socoteală?<br/>


text:
Cine aşea, făr’ de cuviinţă, au cuprins cu munci pre cei ce sânt din început cu bun cuget cătră noi, neamurile care cu totul sântem osibiţi şi de multe ori foarte reale primejdii au priimit, mai mult decât toţi oamenii?<br/>


text:
Dezlegaţi, dezlegaţi aceaste nedreapte legături şi cu pace îi sloboziţi la casele lor, rugându-vă să se iarte ceale mai înainte făcute.<br/>


text:
Sloboziţi pre fiii Atotţiitoriului, cerescului Dumnezeu cel viu, Carele, de la strămoşii noştri până acum, neîmpiedecată şi cu mărire, bună stare dă lucrurilor noastre”.<br/>


text:
Deci, acesta aceastea au zis, iară ei, îndată cât s-au dezlegat, pre Sfântul Dumnezeu, Mântuitoriul său, au binecuvântat atunci, după ce de moarte au scăpat.<br/>


text:
După aceaea, împăratul în cetate mergând, chemând pre cel ce era preste venituri, au poruncit vinuri şi alte care sânt de lipsă la ospăţ jidovilor, să le dea pre şeapte zile, judecând ca, în locul în care li s-au părut că vor peri, într-acela să prăznuiască cu toată veseliia zi de mântuire.<br/>


text:
Atunci cei mai înainte ocărâţi şi aproape de iad, şi mai vârtos întru el întraţi pentru moartea cea amară, şi cu rea jeale, desfătare de mântuire făcând în locul cel gătit de perirea şi de îngropăciunea lor, cu şedeare l-au împărţit, plini de bucurie.<br/>


text:
Şi, părăsind glasul plângerii, cel cu totul lăcrămos, au luat cântare părintească lăudând pre Mântuitoriul şi făcătoriul de minuni, Dumnezeu, şi toată plângerea şi vaietul lăpădând, danţuri de veselie au împreunat, semn de pace.<br/>


text:
Aşijderea şi împăratul, pentru aceastea mare ospăţ făcând, neîncetat mărturisire înălţa la ceriu, cu mare cuviinţă, pentru mântuirea cea minunată ce s-au făcut.<br/>


text:
Iară cei ce mai înainte la perire şi mâncare pasărilor îi punea să fie, şi-i rânduia cu bucurie, au suspinat cu ruşine, îmbrăcându-se, şi îndrăznirea cea înfocată fără de cinste stânsă fiind.<br/>


text:
Iară jidovii, precum mai înainte am zis, întru veselie şi întru desfătare, cu mărturisiri bune şi cu cântări petrecea.<br/>


text:
Şi obiceaiu, de obşte pentru aceastea rânduind preste toată nemerniciia lor, întru neamuri au pus a ţinea aceaste zile de veselie, care mai înainte s-au zis, nu pentru beutură şi pentru lăcomie, ci pentru mântuirea cea prin Dumnezeu făcută lor.<br/>


text:
Iară scrisoarea lor s-au făcut din doaozeci şi cinci ale lui pahon, până în patru ale lui epif, în patruzeci de zile, şi din cinci ale lui epif până la şeapte, în trei zile s-au pus ca să-i piiarză pre ei.<br/>


text:
Întru care şi cu mare mărire arătând mila Sa, Stăpânul tuturor negreşiţi i-au mântuit pre ei, totodată.<br/>


text:
Şi să ospăta toate, de la împăratul dându-li-se până la a patrasprăzeacea zi, întru carea şi rugăciunea au făcut pentru slobozeniia sa.<br/>


text:
Şi împreună lăudându-i pre ei împăratul, mai-marilor cetăţilor această carte ce urmează mai jos, carea cuprinde mare nevoinţa sufletului, au scris.<br/>


text:
„Împăratul Ptolomeu Filopator, celor mai mari din Eghipt şi tuturor celor rânduiţi preste lucruri, bucurie şi sânătate!<br/>


text:
Sânătoşi sântem şi noi şi fiii noştri, îndreptându-ne noao Marele Dumnezeu, lucrurile după cum voim.<br/>


text:
Oarecarii din priiatini, cu rău nărav mai adeaseori îndemnându-ne, ne-au făcut ca să adunăm pre toţi jidovii de supt împărăţiia noastră la un loc, să-i muncim ca pre nişte vicleani, cu mari chinuri.<br/>


text:
Zicând că niciodată lucrurile noastre nu vor fi bine aşezate, pentru ura carea au aceştia cătră toate neamurile, până ce să va săvârşi aceasta.<br/>


text:
Carii şi legaţi aducându-i pre ei cu batjocuri, ca pre nişte robi, şi, mai vârtos ca pre nişte vicleani fără de nici o cercetare şi iscodire s-au apucat a-i ucide, mai cu sălbatecă cruzie fiind cuprinşi decât leagea schitilor.<br/>


text:
Şi noi, pentru aceasta, mai greu certând pre aceştia, după blândeaţele care avem cătră toţi oamenii, abiia viiaţa lor hărăzindu-le şi cunoscând că Dumnezeu cel ceresc apără şi scuteaşte pre jidovi ca un tată, carele pururea-şi ajutoreaşte pre fii,<br/>


text:
Şi, socotind noi şi prieteşugul prin care au cătră noi şi cătră părinţii noştri, adeverită bună cugetare, după dreptate i-am slobozit, orice vină fie.<br/>


text:
Şi am poruncit fieştecăruia toţi la casăle sale să se întoarcă, în tot locul, şi nimenea pre ei întru nimic să nu-i vatăme, nici să-i ocărască pentru ceale ce fără de socoteală s-au făcut.<br/>


text:
Că să ştiţi că, asupra acestora de vom meşteşugi cu vreun rău vicleşug sau îi vom măhni pre ei cu totul, nu pre om, ci pre Dumnezeu cel Preaînalt, Carele stăpâneaşte toată putearea, împrotivitoriu noao spre izbândirea lucrurilor, totdeauna, neapărat întru toate, Îl vom avea. Fiţi sânătoşi!”<br/>


text:
Şi, luând cartea aceasta, nu s-au nevoit îndată a purceade, ci au rugat pre împăratul pentru cei din neamul jidovilor, carii de bunăvoie au făcut rău înaintea lui Dumnezeu celui Sfânt şi leagea lui Dumnezeu au călcat, să li să facă prin ei certarea, carea li să cuvine,<br/>


text:
Zicând că cei ce pentru pântece au călcat poruncile ceale dumnezeieşti niciodată nu vor cugeta bine, nici poruncilor împăratului nu vor fi credincioşi.<br/>


text:
Şi, zicând ei, adevărul au priimit şi, luându-i, le-au dat lor voie slobodă la toate, ca pre cei ce au călcat leagea lui Dumnezeu să-i piiarză în tot locul cel de supt împărăţiia sa, cu îndrăzneală, fără de nici o puteare sau cercetare împărătească.<br/>


text:
Atunci, foarte lăudându-l pre el cum să cădea, preoţii şi toată mulţimea lor glăsuind „aliluiia” cu bucurie s-au despărţit.<br/>


text:
Şi aşea, pre cel căzut, din cei pângăriţi, fiind de un neam cu ei, pre drum îi certa şi cu arătări îi omorea.<br/>


text:
Şi întru aceaeaşi zi au omorât mai mult decât trei sute de bărbaţi, şi s-au bucurat şi s-au veselit, omorând pre cei fără de leage.<br/>


text:
Iară cei ce s-au lipit de Dumnezeu, până la moarte desăvârşit dobândirea mântuirei luând, au purces din cetate încununaţi cu de toate fealiurile de flori cu bun miros, cu veselie şi cu strigare de laude şi cu cântări de toate viersurile mulţemind Dumnezeului celui Sfânt al părinţilor, Mântuitoriului lui Israil.<br/>


text:
Şi, sosind la Ptolemaida, carea pentru firea locului să numeaşte Rodoforon (adecă aducătoare de trandafir), unde-i aştepta pre ei tabăra, după sfatul lor cel de obşte,<br/>


text:
Şeapte zile au făcut acolo ospăţ de mântuire, dându-le lor împăratul cu bună inimă toate ceale de lipsă la călătorie, fieştecăruia până la casa lui.<br/>


text:
Şi, sosind în pace cu cuvioase mărturisiri, aşijderea şi acolo au rânduit a ţinea aceaste zile de veselie,<br/>


text:
Care şi sfinţindu-le cu stâlp la locul ospăţului, rugăciune aşezind, s-au dus nevătămaţi, slobozi şi foarte veaseli pre pământ şi pre mare şi pre râu, mântuiţi fieştecarele cu porunca împăratului, la casa sa.<br/>


text:
Şi mai multă puteare decât mai înainte având întru vrăjmaşi, cu mărire şi cu frică, şi de nimene întru nimica clătindu-să din averile sale.<br/>


text:
Şi toate ale sale toţi după scrisoare le-au luat, cât cei ce avea câte ceva de ale lor cu mare frică le da lor măriri, desăvârşit făcând lui Dumnezeu cel Preamare, pentru mântuirea sa.<br/>


text:
Doamne Atotputearnice, Dumnezeul părinţilor noştri, al lui Avraam şi al lui Isaac şi al lui Iacov şi al seminţiei lor ceii dreapte,<br/>


text:
Cel ce ai legat marea cu cuvântul poruncii Tale, Cel ce ai încuiat adâncul şi l-ai pecetluit pre el cu înfricoşat şi slăvit numele Tău,<br/>


text:
că nesuferită e mare cuviinţa măririi Tale şi nerăbdată măniia îngrozirii Tale, ceii asupra păcătoşilor.<br/>


text:
Că Tu eşti Domnul cel Înalt, milosârd, îndelung răbdătoriu şi multmilostiv, şi-Ţi pare rău de răutăţile oamenilor. Tu, Doamne, după mulţimea bunătăţii Tale, ai făgăduit pocăinţă şi iertare celor ce greşesc Ţie şi, cu mulţimea îndurărilor Tale, ai hotărât pocăinţă păcătoşilor spre mântuire.<br/>


text:
Tu, dară, Doamne Dumnezeul puterilor, n-ai pus pocăinţă drepţilor, lui Avraam şi lui Isaac şi lui Iacov, celor ce n-au greşit Ţie, ci ai pus pocăinţă asupra mea, păcătosului, pentru că am greşit mai mult decât numărul năsipului mării.<br/>


text:
Înmulţitu-s-au fărădelegile meale, Doamne, înmulţitu-s-au fărdelegile meale şi nu sânt vreadnic să privesc şi să văz nălţimea ceriului, pentru mulţimea nedreptăţilor neurmată e ceriului,<br/>


text:
pentru mulţimea nedreptăţilor neurmată e fier, cât nu-mi pociu rădica capul mieu şi nu easte slăbire. Pentru că am întărâtat mâniia Ta şi rău înaintea Ta am făcut, nefăcând voia Ta şi nepăzind poruncile Tale. <br/>


text:
Slăbeaşte-mi, Doamne, slăbeaşte-mi şi nu mă piiarde pre mine cu fărădelegile meale, nici în veac ţiind mănie, să nu Te uiţi la răutăţile meale, nici să mă osândeşti întru ceale mai de jos ale pământului. Pentru că Tu eşti, Dumnezeule, Dumnezeul celor ce să pocăiesc.<br/>


text:
Şi întru mine să arăţi toată bunătatea Ta. Că, nevreadnic fiind, să mă mântuieşti, după multă mila Ta.<br/>


text:
Şi Te voiu lăuda totdeauna în zilele vieţii meale, că pre Tine Te laudă toată putearea îngerilor şi a Ta easte mărirea în veacii veacilor! Amin!<br/>


