# verses

text:
<i>Хе.</i><br/>Покажи ми, Господи, пътя на твоите повеления,<br/>И ще го съхранявам до край.<p></p><i><i>He.</i><br/>Pokaži mi, Gospodi, pǎtja na tvoite povelenija,<br/>I šte go sǎhranjavam do kraj.</i>


text:
Вразуми ме, и ще съхранявам закона ти:<br/>Ей, ще го пазя с все сърдце.<p></p><i>Vrazumi me, i šte sǎhranjavam zakona ti:<br/>Ej, šte go pazja s vse sǎrdce.</i>


text:
Настави ме в пътя на твоите заповеди;<br/>Защото се веселя в него.<p></p><i>Nastavi me v pǎtja na tvoite zapovedi;<br/>Zaštoto se veselja v nego.</i>


text:
Приклони сърдцето ми към твоите свидетелства,<br/>А не към лихоимство.<p></p><i>Prikloni sǎrdceto mi kǎm tvoite svidetelstva,<br/>A ne kǎm lihoimstvo.</i>


text:
Отвърни очите ми да не гледат суета:<br/>Оживи ме в пътя си.<p></p><i>Otvǎrni očite mi da ne gledat sueta:<br/>Oživi me v pǎtja si.</i>


text:
Утвърди словото си към раба си,<br/>Който се е предал на твоя страх.<p></p><i>Utvǎrdi slovoto si kǎm raba si,<br/>Kojto se e predal na tvoja strah.</i>


text:
Отнеми укора ми от който се боя;<br/>Защото твоите съдби са добри.<p></p><i>Otnemi ukora mi ot kojto se boja;<br/>Zaštoto tvoite sǎdbi sa dobri.</i>


text:
Ето, твоите завещания пожелах:<br/>Оживи ме чрез правдата си.<p></p><i>Eto, tvoite zaveštanija poželah:<br/>Oživi me črez pravdata si.</i>


text:
<i>Вав.</i><br/>И да дойде върху мене, Господи, твоята милост,<br/>Твоето спасение, според словото ти.<p></p><i><i>Vav.</i><br/>I da dojde vǎrhu mene, Gospodi, tvojata milost,<br/>Tvoeto spasenie, spored slovoto ti.</i>


text:
Тогаз ще дам ответ на оногоз който ме укорява,<br/>Защото аз се надея на твоето слово.<p></p><i>Togaz šte dam otvet na onogoz kojto me ukorjava,<br/>Zaštoto az se nadeja na tvoeto slovo.</i>


text:
И не отнимай съвсем от устата ми словото на истината,<br/>Защото се надеех на твоите съдби<p></p><i>I ne otnimaj sǎvsem ot ustata mi slovoto na istinata,<br/>Zaštoto se nadeeh na tvoite sǎdbi</i>


text:
И ще съхранявам твоя закон винаги,<br/>Въ век века.<p></p><i>I šte sǎhranjavam tvoja zakon vinagi,<br/>Vǎ vek veka.</i>


text:
И ще ходя на широко,<br/>Защото потърсих твоите завещания.<p></p><i>I šte hodja na široko,<br/>Zaštoto potǎrsih tvoite zaveštanija.</i>


text:
И ще говоря за свидетелствата ти пред царе,<br/>И няма да се посрамя.<p></p><i>I šte govorja za svidetelstvata ti pred care,<br/>I njama da se posramja.</i>


text:
И ще се наслаждавам в твоите заповеди,<br/>Които възлюбих.<p></p><i>I šte se naslaždavam v tvoite zapovedi,<br/>Koito vǎzljubih.</i>


text:
И ще повдигам ръцете си към твоите заповеди, които възлюбих;<br/>И ще се поучавам в повеленията ти.<p></p><i>I šte povdigam rǎcete si kǎm tvoite zapovedi, koito vǎzljubih;<br/>I šte se poučavam v povelenijata ti.</i>


text:
<i>Заин.</i><br/>Помни словото към раба си<br/>На което си ме направил да уповая.<p></p><i><i>Zain.</i><br/>Pomni slovoto kǎm raba si<br/>Na koeto si me napravil da upovaja.</i>


text:
Това е моето утешение в скърбта ми,<br/>че твоето слово ме оживи.<p></p><i>Tova e moeto utešenie v skǎrbta mi,<br/>če tvoeto slovo me oživi.</i>


text:
Гордивите ми се подсмиваха много;<br/>Но аз не се уклоних от твоя закон.<p></p><i>Gordivite mi se podsmivaha mnogo;<br/>No az ne se uklonih ot tvoja zakon.</i>


text:
Поменах, Господи, твоите от старо време съдби,<br/>И утеших се.<p></p><i>Pomenah, Gospodi, tvoite ot staro vreme sǎdbi,<br/>I uteših se.</i>


text:
Ужас ме обзе по причина на нечестивите<br/>Които оставят твоя закон.<p></p><i>Užas me obze po pričina na nečestivite<br/>Koito ostavjat tvoja zakon.</i>


text:
Твоите повеления ми станаха песен<br/>В дома на странството ми.<p></p><i>Tvoite povelenija mi stanaha pesen<br/>V doma na stranstvoto mi.</i>


text:
Нощя поменах, Господи, името и,<br/>И упазих закона ти.<p></p><i>Noštja pomenah, Gospodi, imeto i,<br/>I upazih zakona ti.</i>


text:
То ми стана,<br/>Защото упазих завещанията ти.<p></p><i>To mi stana,<br/>Zaštoto upazih zaveštanijata ti.</i>


text:
<i>Хет.</i><br/>Господи, ти си мой дял:<br/>Рекох да упазя твоите думи.<p></p><i><i>Het.</i><br/>Gospodi, ti si moj djal:<br/>Rekoh da upazja tvoite dumi.</i>


text:
Потърсих лицето ти с все сърдце:<br/>Помилвай ме според словото си.<p></p><i>Potǎrsih liceto ti s vse sǎrdce:<br/>Pomilvaj me spored slovoto si.</i>


text:
Размислих пътищата си,<br/>И обърнах нозете си към твоите свидетелства.<p></p><i>Razmislih pǎtištata si,<br/>I obǎrnah nozete si kǎm tvoite svidetelstva.</i>


text:
Побързах, и не се забавих,<br/>Да упазя твоите заповеди.<p></p><i>Pobǎrzah, i ne se zabavih,<br/>Da upazja tvoite zapovedi.</i>


text:
чети от нечестивите ме обиколиха;<br/>Но аз не забравих твоя закон.<p></p><i>četi ot nečestivite me obikoliha;<br/>No az ne zabravih tvoja zakon.</i>


text:
По среднощ ставам за да те славя<br/>За съдбите на твоята правда.<p></p><i>Po srednošt stavam za da te slavja<br/>Za sǎdbite na tvojata pravda.</i>


text:
Аз съм съдружник на всичките<br/>Които ти се боят и пазят твоите завещания.<p></p><i>Az sǎm sǎdružnik na vsičkite<br/>Koito ti se bojat i pazjat tvoite zaveštanija.</i>


text:
Господи, земята е пълна с твоята милост:<br/>Научи ме на твоите повеления.<p></p><i>Gospodi, zemjata e pǎlna s tvojata milost:<br/>Nauči me na tvoite povelenija.</i>


text:
<i>Тет.</i><br/>Господи, ти си направил добро на раба си<br/>Според словото си.<p></p><i><i>Tet.</i><br/>Gospodi, ti si napravil dobro na raba si<br/>Spored slovoto si.</i>


text:
Научи ме на добро разсъждение и знание,<br/>Защото аз повярвах на твоите заповеди.<p></p><i>Nauči me na dobro razsǎždenie i znanie,<br/>Zaštoto az povjarvah na tvoite zapovedi.</i>


text:
Преди да се оскърбя аз бях заблудил;<br/>Но сега вардя твоето слово.<p></p><i>Predi da se oskǎrbja az bjah zabludil;<br/>No sega vardja tvoeto slovo.</i>


text:
Ти си благ и благодетелен:<br/>Научи ме на твоите повеления.<p></p><i>Ti si blag i blagodetelen:<br/>Nauči me na tvoite povelenija.</i>


text:
Гордите сплетоха против мене лъжа;<br/>Но аз с все сърдце ще пазя твоите завещания.<p></p><i>Gordite spletoha protiv mene lǎža;<br/>No az s vse sǎrdce šte pazja tvoite zaveštanija.</i>


text:
Сърдцето им надебеля като тлъстина;<br/>Но аз се наслаждавам в закона ти.<p></p><i>Sǎrdceto im nadebelja kato tlǎstina;<br/>No az se naslaždavam v zakona ti.</i>


text:
Добре ми стана че се оскърбих,<br/>За да науча повеленията ти.<p></p><i>Dobre mi stana če se oskǎrbih,<br/>Za da nauča povelenijata ti.</i>


text:
Законът на устата ти е за мене по-добър<br/>От тисящи на злато и сребро.<p></p><i>Zakonǎt na ustata ti e za mene po-dobǎr<br/>Ot tisjašti na zlato i srebro.</i>


text:
<i>Иод.</i><br/>Твоите ръце ме направиха и създадоха:<br/>Вразуми ме, и ще науча заповедите ти.<p></p><i><i>Iod.</i><br/>Tvoite rǎce me napraviha i sǎzdadoha:<br/>Vrazumi me, i šte nauča zapovedite ti.</i>


text:
Които ти се боят ще ме видят и ще се зарадват,<br/>Защото на словото ти уповах.<p></p><i>Koito ti se bojat šte me vidjat i šte se zaradvat,<br/>Zaštoto na slovoto ti upovah.</i>


text:
Познавам, Господи, че твоите съдби са правда,<br/>И ти по вярност си ме оскърбил.<p></p><i>Poznavam, Gospodi, če tvoite sǎdbi sa pravda,<br/>I ti po vjarnost si me oskǎrbil.</i>


text:
Твоята милост нека ми бъде утешение<br/>Според словото ти към твоя раб.<p></p><i>Tvojata milost neka mi bǎde utešenie<br/>Spored slovoto ti kǎm tvoja rab.</i>


text:
Да дойде върх мене милосердието ти, за да живея;<br/>Защото твоят закон е наслаждение мое.<p></p><i>Da dojde vǎrh mene miloserdieto ti, za da živeja;<br/>Zaštoto tvojat zakon e naslaždenie moe.</i>


text:
Да се постидят гордите, защото без причина са ме обидили;<br/>Но аз ще се поучавам в твоите завещания.<p></p><i>Da se postidjat gordite, zaštoto bez pričina sa me obidili;<br/>No az šte se poučavam v tvoite zaveštanija.</i>


text:
Да се върнат при мене онези които ти се боят<br/>И които познават твоите свидетелства.<p></p><i>Da se vǎrnat pri mene onezi koito ti se bojat<br/>I koito poznavat tvoite svidetelstva.</i>


text:
Нека бъде сърдцето ми чисто в повеленията ти<br/>За да се не посрамя.<p></p><i>Neka bǎde sǎrdceto mi čisto v povelenijata ti<br/>Za da se ne posramja.</i>


text:
<i>Каф.</i><br/>Премира душата ми за твоето спасение:<br/>На твоето слово се надея.<p></p><i><i>Kaf.</i><br/>Premira dušata mi za tvoeto spasenie:<br/>Na tvoeto slovo se nadeja.</i>


text:
Очите ми изнемощяха за словото ти,<br/>И говоря: Кога ще ме утешиш?<p></p><i>Očite mi iznemoštjaha za slovoto ti,<br/>I govorja: Koga šte me utešiš?</i>


text:
Защото станах като мех в дим;<br/>Но твоите повеления не забравих.<p></p><i>Zaštoto stanah kato meh v dim;<br/>No tvoite povelenija ne zabravih.</i>


text:
Колко са дните на твоя раб?<br/>Кога ще направиш съд против гонителите ми?<p></p><i>Kolko sa dnite na tvoja rab?<br/>Koga šte napraviš sǎd protiv gonitelite mi?</i>


text:
Гордите изкопаха за мене ями,<br/>Против твоя закон.<p></p><i>Gordite izkopaha za mene jami,<br/>Protiv tvoja zakon.</i>


text:
Всичките твои заповеди са истина:<br/>Неправедно ме гонят: помогни ми.<p></p><i>Vsičkite tvoi zapovedi sa istina:<br/>Nepravedno me gonjat: pomogni mi.</i>


text:
Без малко щяха ме погуби на земята;<br/>Но аз не оставих твоите завещания.<p></p><i>Bez malko štjaha me pogubi na zemjata;<br/>No az ne ostavih tvoite zaveštanija.</i>


text:
Оживи ме според милостта си;<br/>И ще упазя свидетелството на твоите уста.<p></p><i>Oživi me spored milostta si;<br/>I šte upazja svidetelstvoto na tvoite usta.</i>


text:
<i>Ламед.</i><br/>Въ век, Господи,<br/>Твоето слово е утвърдено на небето.<p></p><i><i>Lamed.</i><br/>Vǎ vek, Gospodi,<br/>Tvoeto slovo e utvǎrdeno na nebeto.</i>


text:
Истината ти е в род и род:<br/>Основал си земята и тя стои.<p></p><i>Istinata ti e v rod i rod:<br/>Osnoval si zemjata i tja stoi.</i>


text:
Според твоите постановления стоят до днес,<br/>Защото всички са твои раби.<p></p><i>Spored tvoite postanovlenija stojat do dnes,<br/>Zaštoto vsički sa tvoi rabi.</i>


text:
Ако не беше ми твоят закон наслаждение,<br/>То аз бих погинал в оскръбението си.<p></p><i>Ako ne beše mi tvojat zakon naslaždenie,<br/>To az bih poginal v oskrǎbenieto si.</i>


text:
Въ век няма да забравя твоите завещания,<br/>Защото в тях си ме оживил.<p></p><i>Vǎ vek njama da zabravja tvoite zaveštanija,<br/>Zaštoto v tjah si me oživil.</i>


text:
Твой съм аз: спаси ме,<br/>Защото потърсих завещанията ти.<p></p><i>Tvoj sǎm az: spasi me,<br/>Zaštoto potǎrsih zaveštanijata ti.</i>


text:
Нечестивите ме очакваха за да ме погубят;<br/>Но аз ще внимавам в твоите свидетелства.<p></p><i>Nečestivite me očakvaha za da me pogubjat;<br/>No az šte vnimavam v tvoite svidetelstva.</i>


text:
На всяко съвършенство видях предел:<br/>Твоята заповед е много широка.<p></p><i>Na vsjako sǎvǎršenstvo vidjah predel:<br/>Tvojata zapoved e mnogo široka.</i>


text:
<i>Мем.</i><br/>Колко обичам аз закона ти!<br/>Вес ден е той поучение мое.<p></p><i><i>Mem.</i><br/>Kolko običam az zakona ti!<br/>Ves den e toj poučenie moe.</i>


text:
По-мъдър от неприятелите ми направили са ме твоите заповеди,<br/>Защото те са всякога с мене.<p></p><i>Po-mǎdǎr ot neprijatelite mi napravili sa me tvoite zapovedi,<br/>Zaštoto te sa vsjakoga s mene.</i>


text:
По-разумен съм от всички които ме учат,<br/>Защото твоите свидетелства са поучение мое.<p></p><i>Po-razumen sǎm ot vsički koito me učat,<br/>Zaštoto tvoite svidetelstva sa poučenie moe.</i>


text:
По-разумен съм от старите,<br/>Защото упазих твоите завещания.<p></p><i>Po-razumen sǎm ot starite,<br/>Zaštoto upazih tvoite zaveštanija.</i>


text:
От всеки лукав път възбраних нозете си<br/>За да упазя твоето слово<p></p><i>Ot vseki lukav pǎt vǎzbranih nozete si<br/>Za da upazja tvoeto slovo</i>


text:
От съдбите ти не се уклоних,<br/>Защото ти си ме научил.<p></p><i>Ot sǎdbite ti ne se uklonih,<br/>Zaštoto ti si me naučil.</i>


text:
Колко е сладко в гъртана ми твоето слово!<br/>По-сладко от мед в устата ми<p></p><i>Kolko e sladko v gǎrtana mi tvoeto slovo!<br/>Po-sladko ot med v ustata mi</i>


text:
От завещанията ти станах разумен,<br/>За то възненавидех всеки лъжлив път.<p></p><i>Ot zaveštanijata ti stanah razumen,<br/>Za to vǎznenavideh vseki lǎžliv pǎt.</i>


text:
<i>Нун.</i><br/>Твоето слово е светилник на нозете ми<br/>И виделина на пътеката ми.<p></p><i><i>Nun.</i><br/>Tvoeto slovo e svetilnik na nozete mi<br/>I videlina na pǎtekata mi.</i>


text:
Заклех се, и ще постоянствувам,<br/>Да пазя праведните твои съдби.<p></p><i>Zakleh se, i šte postojanstvuvam,<br/>Da pazja pravednite tvoi sǎdbi.</i>


text:
Много съм оскърбен:<br/>Господи, съживи ме според словото си.<p></p><i>Mnogo sǎm oskǎrben:<br/>Gospodi, sǎživi me spored slovoto si.</i>


text:
Господи, доброволните приношения на устата ми нека ти бъдат угодни,<br/>И научи ме на съдбите си.<p></p><i>Gospodi, dobrovolnite prinošenija na ustata mi neka ti bǎdat ugodni,<br/>I nauči me na sǎdbite si.</i>


text:
Душата ми е всякога в беда;<br/>Но закона ти не забравих.<p></p><i>Dušata mi e vsjakoga v beda;<br/>No zakona ti ne zabravih.</i>


text:
Нечестивите поставиха сет за мене;<br/>Но аз се не уклоних от твоите завещания.<p></p><i>Nečestivite postaviha set za mene;<br/>No az se ne uklonih ot tvoite zaveštanija.</i>


text:
Свидетелствата ти наследвах въ век;<br/>Защото те са радост на сърдцето ми.<p></p><i>Svidetelstvata ti nasledvah vǎ vek;<br/>Zaštoto te sa radost na sǎrdceto mi.</i>


text:
Преклоних сърдцето си за да правя повеленията ти<br/>Всякога до край.<p></p><i>Preklonih sǎrdceto si za da pravja povelenijata ti<br/>Vsjakoga do kraj.</i>


text:
<i>Самех.</i><br/>Възненавидех двоеумните,<br/>А закона ти възлюбих.<p></p><i><i>Sameh.</i><br/>Vǎznenavideh dvoeumnite,<br/>A zakona ti vǎzljubih.</i>


text:
Ти си покров мой и щит мой.<br/>На твоето слово се надея.<p></p><i>Ti si pokrov moj i štit moj.<br/>Na tvoeto slovo se nadeja.</i>


text:
Отдалечете се от мене, лукави;<br/>Защото ще съхранявам заповедите на Бога моего.<p></p><i>Otdalečete se ot mene, lukavi;<br/>Zaštoto šte sǎhranjavam zapovedite na Boga moego.</i>


text:
Потвърждавай ме според словото си, и ще живея;<br/>И да ме не посрамиш в надеждата ми.<p></p><i>Potvǎrždavaj me spored slovoto si, i šte živeja;<br/>I da me ne posramiš v nadeždata mi.</i>


text:
Потвърждавай ме, и ще се спаса,<br/>И ще внимавам винаги в твоите повеления.<p></p><i>Potvǎrždavaj me, i šte se spasa,<br/>I šte vnimavam vinagi v tvoite povelenija.</i>


text:
Ти си унищожил всички които се уклоняват от твоите повеления.<br/>Защото е суетна измамата им.<p></p><i>Ti si uništožil vsički koito se uklonjavat ot tvoite povelenija.<br/>Zaštoto e suetna izmamata im.</i>


text:
Считаш като шлак всичките лукави на земята;<br/>За то възлюбих твоите свидетелства.<p></p><i>Sčitaš kato šlak vsičkite lukavi na zemjata;<br/>Za to vǎzljubih tvoite svidetelstva.</i>


text:
Настръхна снагата ми от страха ти,<br/>И от съдбите ти се уплаших.<p></p><i>Nastrǎhna snagata mi ot straha ti,<br/>I ot sǎdbite ti se uplaših.</i>


text:
<i>Аин.</i><br/>Направих съд и правда:<br/>Да ме не предадеш на онези които ме угнетяват.<p></p><i><i>Ain.</i><br/>Napravih sǎd i pravda:<br/>Da me ne predadeš na onezi koito me ugnetjavat.</i>


text:
Стани поръчник на раба си за добро:<br/>Да ме не угнетяват гордите.<p></p><i>Stani porǎčnik na raba si za dobro:<br/>Da me ne ugnetjavat gordite.</i>


text:
Очите ми изнемощяха за спасението ти<br/>И за словото на твоята правда.<p></p><i>Očite mi iznemoštjaha za spasenieto ti<br/>I za slovoto na tvojata pravda.</i>


text:
Направи с раба си според милостта си,<br/>И научи ме на повеленията си.<p></p><i>Napravi s raba si spored milostta si,<br/>I nauči me na povelenijata si.</i>


text:
Твой раб съм аз: вразуми ме,<br/>И ще позная твоите свидетелства.<p></p><i>Tvoj rab sǎm az: vrazumi me,<br/>I šte poznaja tvoite svidetelstva.</i>


text:
Време е да подействува Господ:<br/>Развалиха закона ти.<p></p><i>Vreme e da podejstvuva Gospod:<br/>Razvaliha zakona ti.</i>


text:
За това възлюбих твоите заповеди<br/>Повече от злато и от чисто злато.<p></p><i>Za tova vǎzljubih tvoite zapovedi<br/>Poveče ot zlato i ot čisto zlato.</i>


text:
За това познах че са прави всичките твои завещания за всяко нещо.<br/>Възненавидех всеки път на лъжата.<p></p><i>Za tova poznah če sa pravi vsičkite tvoi zaveštanija za vsjako nešto.<br/>Vǎznenavideh vseki pǎt na lǎžata.</i>


text:
<i>Пе.</i><br/>чудни са твоите свидетелства.<br/>За това ги пази душата ми.<p></p><i><i>Pe.</i><br/>čudni sa tvoite svidetelstva.<br/>Za tova gi pazi dušata mi.</i>


text:
Явлението на твоето слово просвещава,<br/>Вразумява простите.<p></p><i>Javlenieto na tvoeto slovo prosveštava,<br/>Vrazumjava prostite.</i>


text:
Отворих устата си, и въздъхнах,<br/>Защото пожелах твоите заповеди.<p></p><i>Otvorih ustata si, i vǎzdǎhnah,<br/>Zaštoto poželah tvoite zapovedi.</i>


text:
Погледни върху мене и помилвай ме,<br/>Както правиш на онези които обичат твоето име.<p></p><i>Pogledni vǎrhu mene i pomilvaj me,<br/>Kakto praviš na onezi koito običat tvoeto ime.</i>


text:
Утвърди стъпките ми в словото си,<br/>И да ме не обладае никое беззаконие.<p></p><i>Utvǎrdi stǎpkite mi v slovoto si,<br/>I da me ne obladae nikoe bezzakonie.</i>


text:
Избави ме от человечески насилия,<br/>И ще съхранявам твоите завещания.<p></p><i>Izbavi me ot čelovečeski nasilija,<br/>I šte sǎhranjavam tvoite zaveštanija.</i>


text:
Направи да просветне лицето ти върху раба ти,<br/>И научи ме на повеленията си.<p></p><i>Napravi da prosvetne liceto ti vǎrhu raba ti,<br/>I nauči me na povelenijata si.</i>


text:
Водни отоки текат из очите ми<br/>Понеже не се съхранява твоя закон.<p></p><i>Vodni otoki tekat iz očite mi<br/>Poneže ne se sǎhranjava tvoja zakon.</i>


text:
<i>Цаде.</i><br/>Праведен си ти, Господи,<br/>И прави са твоите съдби.<p></p><i><i>Cade.</i><br/>Praveden si ti, Gospodi,<br/>I pravi sa tvoite sǎdbi.</i>


text:
Твоите свидетелства които си завещал<br/>Са правда и превъзходна истина.<p></p><i>Tvoite svidetelstva koito si zaveštal<br/>Sa pravda i prevǎzhodna istina.</i>


text:
Моята ревност ме изяде,<br/>Защото неприятелите ми забравиха твоите думи.<p></p><i>Mojata revnost me izjade,<br/>Zaštoto neprijatelite mi zabraviha tvoite dumi.</i>


text:
Твоето слово е съвсем чисто;<br/>И рабът ти го обича.<p></p><i>Tvoeto slovo e sǎvsem čisto;<br/>I rabǎt ti go običa.</i>


text:
Малък съм и унищожен,<br/>Но твоите завещания не съм забравил<p></p><i>Malǎk sǎm i uništožen,<br/>No tvoite zaveštanija ne sǎm zabravil</i>


text:
Твоята правда е правда вечна.<br/>И законът ти е истина.<p></p><i>Tvojata pravda e pravda večna.<br/>I zakonǎt ti e istina.</i>


text:
Скърби и утеснения ме намериха.<br/>Заповедите ти са наслаждението ми.<p></p><i>Skǎrbi i utesnenija me nameriha.<br/>Zapovedite ti sa naslaždenieto mi.</i>


text:
Твоите свидетелства са правда въ век:<br/>Вразуми ме, и ще живея.<p></p><i>Tvoite svidetelstva sa pravda vǎ vek:<br/>Vrazumi me, i šte živeja.</i>


text:
<i>Коф.</i><br/>Викнах с все сърдце:<br/>Послушай ме, Господи, и ще упазя повеленията ти.<p></p><i><i>Kof.</i><br/>Viknah s vse sǎrdce:<br/>Poslušaj me, Gospodi, i šte upazja povelenijata ti.</i>


text:
Викнах към тебе<br/>Спаси ме, и ще упазя свидетелствата ти.<p></p><i>Viknah kǎm tebe<br/>Spasi me, i šte upazja svidetelstvata ti.</i>


text:
Предварих зората и викнах:<br/>На твоето слово уповах.<p></p><i>Predvarih zorata i viknah:<br/>Na tvoeto slovo upovah.</i>


text:
Очите ми предварят нощните стражи<br/>За да се поучавам в твоето слово.<p></p><i>Očite mi predvarjat noštnite straži<br/>Za da se poučavam v tvoeto slovo.</i>


text:
чуй гласа ми според милостта си:<br/>Оживи ме, Господи, според съдбата си.<p></p><i>čuj glasa mi spored milostta si:<br/>Oživi me, Gospodi, spored sǎdbata si.</i>


text:
Приближиха онези които следват лукавството:<br/>Те се уклониха от закона ти.<p></p><i>Približiha onezi koito sledvat lukavstvoto:<br/>Te se ukloniha ot zakona ti.</i>


text:
Ти си близу, Господи;<br/>И всичките твои заповеди са истина.<p></p><i>Ti si blizu, Gospodi;<br/>I vsičkite tvoi zapovedi sa istina.</i>


text:
Отколе познах от твоите свидетелства<br/>че си ги основал въ век.<p></p><i>Otkole poznah ot tvoite svidetelstva<br/>če si gi osnoval vǎ vek.</i>


text:
<i>Реш.</i><br/>Виж скърбта ми и избави ме,<br/>Защото не съм забравил закона ти.<p></p><i><i>Reš.</i><br/>Viž skǎrbta mi i izbavi me,<br/>Zaštoto ne sǎm zabravil zakona ti.</i>


text:
Отсъди съдбата ми и изкупи ме:<br/>Оживи ме според словото си<p></p><i>Otsǎdi sǎdbata mi i izkupi me:<br/>Oživi me spored slovoto si</i>


text:
Далеч е от нечестивите спасението,<br/>Защото те не търсят твоите повеления.<p></p><i>Daleč e ot nečestivite spasenieto,<br/>Zaštoto te ne tǎrsjat tvoite povelenija.</i>


text:
Голямо е твоето милосердие, Господи:<br/>Оживи ме според правосъдието си,<p></p><i>Goljamo e tvoeto miloserdie, Gospodi:<br/>Oživi me spored pravosǎdieto si,</i>


text:
Мнозина са които ме гонят и ме оскърбяват;<br/>Но аз се не уклоних от свидетелствата ти.<p></p><i>Mnozina sa koito me gonjat i me oskǎrbjavat;<br/>No az se ne uklonih ot svidetelstvata ti.</i>


text:
Видях престъпниците, и се погнусих,<br/>Защото не упазиха твоето слово.<p></p><i>Vidjah prestǎpnicite, i se pognusih,<br/>Zaštoto ne upaziha tvoeto slovo.</i>


text:
Виж колко обичам аз твоите завещания:<br/>Господи, оживи ме според милостта си.<p></p><i>Viž kolko običam az tvoite zaveštanija:<br/>Gospodi, oživi me spored milostta si.</i>


text:
Глава на твоето слово е истината;<br/>И въ век пребивават всичките съдби на правдата ти.<p></p><i>Glava na tvoeto slovo e istinata;<br/>I vǎ vek prebivavat vsičkite sǎdbi na pravdata ti.</i>


text:
<i>Шин.</i><br/>Князове ме погнаха без причина;<br/>Но сърдцето ми трепери от словото ти.<p></p><i><i>Šin.</i><br/>Knjazove me pognaha bez pričina;<br/>No sǎrdceto mi treperi ot slovoto ti.</i>


text:
Аз се радвам на твоето слово<br/>Както онзи който намерва много користи.<p></p><i>Az se radvam na tvoeto slovo<br/>Kakto onzi kojto namerva mnogo koristi.</i>


text:
Ненавиждам и мразя лъжата:<br/>Закона ти обичам.<p></p><i>Nenaviždam i mrazja lǎžata:<br/>Zakona ti običam.</i>


text:
Седем пъти на ден те хваля<br/>За съдбите на твоята правда.<p></p><i>Sedem pǎti na den te hvalja<br/>Za sǎdbite na tvojata pravda.</i>


text:
Много мир имат онези които обичат твоя закон;<br/>И няма за тях препъване.<p></p><i>Mnogo mir imat onezi koito običat tvoja zakon;<br/>I njama za tjah prepǎvane.</i>


text:
Уповах на твоето спасение, Господи,<br/>И направих твоите заповеди.<p></p><i>Upovah na tvoeto spasenie, Gospodi,<br/>I napravih tvoite zapovedi.</i>


text:
Упази душата ми твоите свидетелства;<br/>И възлюбих ги твърде много.<p></p><i>Upazi dušata mi tvoite svidetelstva;<br/>I vǎzljubih gi tvǎrde mnogo.</i>


text:
Упазих твоите завещания и твоите свидетелства;<br/>Защото всичките ми пътища са пред тебе.<p></p><i>Upazih tvoite zaveštanija i tvoite svidetelstva;<br/>Zaštoto vsičkite mi pǎtišta sa pred tebe.</i>


text:
<i>Тав.</i><br/>Да приближи викането ми пред тебе, Господи:<br/>Вразуми ме според словото си.<p></p><i><i>Tav.</i><br/>Da približi vikaneto mi pred tebe, Gospodi:<br/>Vrazumi me spored slovoto si.</i>


text:
Да дойде моленето ми пред тебе:<br/>Избави ме според словото си.<p></p><i>Da dojde moleneto mi pred tebe:<br/>Izbavi me spored slovoto si.</i>


text:
Устните ми ще произнесат пение<br/>Когато ме научиш на повеленията си.<p></p><i>Ustnite mi šte proiznesat penie<br/>Kogato me naučiš na povelenijata si.</i>


text:
Езикът ми ще говори словото ти;<br/>Защото всичките твои заповеди са правда.<p></p><i>Ezikǎt mi šte govori slovoto ti;<br/>Zaštoto vsičkite tvoi zapovedi sa pravda.</i>


text:
Да бъде ръката ти помощ за мене,<br/>Защото аз избрах твоите завещания.<p></p><i>Da bǎde rǎkata ti pomošt za mene,<br/>Zaštoto az izbrah tvoite zaveštanija.</i>


text:
Пожелах твоето спасение, Господи;<br/>И законът ти е наслаждение мое.<p></p><i>Poželah tvoeto spasenie, Gospodi;<br/>I zakonǎt ti e naslaždenie moe.</i>


text:
Да живее душата ми и да те хвали;<br/>И съдбите ти да ми помагат.<p></p><i>Da živee dušata mi i da te hvali;<br/>I sǎdbite ti da mi pomagat.</i>


text:
Скитах се като изгубена овца: потърси раба си;<br/>Защото не забравих твоите заповеди.<p></p><i>Skitah se kato izgubena ovca: potǎrsi raba si;<br/>Zaštoto ne zabravih tvoite zapovedi.</i>


text:
<i>(по Слав. 119)<br/>Песен на Степените.</i><br/>Към Господа викнах в скърбта си;<br/>И той ме послуша.<p></p><i><i>(po Slav. 119)<br/>Pesen na Stepenite.</i><br/>Kǎm Gospoda viknah v skǎrbta si;<br/>I toj me posluša.</i>


text:
Господи, избави душата ми от лъжливи устни.<br/>И от лъстив език.<p></p><i>Gospodi, izbavi dušata mi ot lǎžlivi ustni.<br/>I ot lǎstiv ezik.</i>


text:
Що ще ти се даде, или що ще ти се притури,<br/>Лъстиви езиче?<p></p><i>Što šte ti se dade, ili što šte ti se prituri,<br/>Lǎstivi eziče?</i>


text:
Изострените стрели на силния<br/>С въглища от смерчие.<p></p><i>Izostrenite streli na silnija<br/>S vǎglišta ot smerčie.</i>


text:
Уви мене, защото странствувам в Мосох,<br/>Живея в Кидарските шатри:<p></p><i>Uvi mene, zaštoto stranstvuvam v Mosoh,<br/>Živeja v Kidarskite šatri:</i>


text:
Много време живя душата ми<br/>С онези които мразят мир.<p></p><i>Mnogo vreme živja dušata mi<br/>S onezi koito mrazjat mir.</i>


text:
Аз обичам мир; но когато говоря,<br/>Те се готвят за бой.<p></p><i>Az običam mir; no kogato govorja,<br/>Te se gotvjat za boj.</i>


text:
<i>(по Слав. 120)<br/>Песен на Степените.</i><br/>Възвождам очите си към горите<br/>От дето ще дойде помощта ми.<p></p><i><i>(po Slav. 120)<br/>Pesen na Stepenite.</i><br/>Vǎzvoždam očite si kǎm gorite<br/>Ot deto šte dojde pomoštta mi.</i>


text:
Помощта ми е от Господа<br/>Който направи небето и земята.<p></p><i>Pomoštta mi e ot Gospoda<br/>Kojto napravi nebeto i zemjata.</i>


text:
Да не остави да се поколебае ногата ти,<br/>И да не задреме онзи който те пази.<p></p><i>Da ne ostavi da se pokolebae nogata ti,<br/>I da ne zadreme onzi kojto te pazi.</i>


text:
Ето, няма да задреме нито ще заспи<br/>Онзи който пази Израиля.<p></p><i>Eto, njama da zadreme nito šte zaspi<br/>Onzi kojto pazi Izrailja.</i>


text:
Господ е който те пази:<br/>Господ е покров твой отдясно тебе.<p></p><i>Gospod e kojto te pazi:<br/>Gospod e pokrov tvoj otdjasno tebe.</i>


text:
Деня слънцето няма да те повреди,<br/>Нито луната нощя.<p></p><i>Denja slǎnceto njama da te povredi,<br/>Nito lunata noštja.</i>


text:
Господ ще те пази от всяко зло:<br/>Ще пази душата ти.<p></p><i>Gospod šte te pazi ot vsjako zlo:<br/>Šte pazi dušata ti.</i>


text:
Господ ще пази изхождането ти и вхождането ти<br/>От сега и до века.<p></p><i>Gospod šte pazi izhoždaneto ti i vhoždaneto ti<br/>Ot sega i do veka.</i>


text:
<i>(по Слав. 121)<br/>Песен на Степените, Давидова.</i><br/>Възрадвах се когато ми рекоха:<br/>Да отидем в дома Господен.<p></p><i><i>(po Slav. 121)<br/>Pesen na Stepenite, Davidova.</i><br/>Vǎzradvah se kogato mi rekoha:<br/>Da otidem v doma Gospoden.</i>


text:
Ето, нозете ни стоят<br/>Извътре на твоите врата, Ерусалиме.<p></p><i>Eto, nozete ni stojat<br/>Izvǎtre na tvoite vrata, Erusalime.</i>


text:
Ерусалим е съграден<br/>Като град сглобен наедно.<p></p><i>Erusalim e sǎgraden<br/>Kato grad sgloben naedno.</i>


text:
Там възлизат племената,<br/>Племената Господни, според завещаното на Израиля,<br/>За да славят името Господне.<p></p><i>Tam vǎzlizat plemenata,<br/>Plemenata Gospodni, spored zaveštanoto na Izrailja,<br/>Za da slavjat imeto Gospodne.</i>


text:
Защото там се положиха престоли за съд,<br/>Престолите на Давидовия дом.<p></p><i>Zaštoto tam se položiha prestoli za sǎd,<br/>Prestolite na Davidovija dom.</i>


text:
Просете мира на Ерусалим<br/>Да са благополучни които те обичат!<p></p><i>Prosete mira na Erusalim<br/>Da sa blagopolučni koito te običat!</i>


text:
Мир да бъде в стените ти,<br/>Благоденствие в палатите ти!<p></p><i>Mir da bǎde v stenite ti,<br/>Blagodenstvie v palatite ti!</i>


text:
Заради братята и другарите си<br/>Ще говоря сега: Мир да е в тебе!<p></p><i>Zaradi bratjata i drugarite si<br/>Šte govorja sega: Mir da e v tebe!</i>


text:
Заради дома на Господа Бога нашего<br/>Ще търся доброто ти.<p></p><i>Zaradi doma na Gospoda Boga našego<br/>Šte tǎrsja dobroto ti.</i>


text:
<i>(по Слав. 122)<br/>Песен на Степените.</i><br/>Възведох очите си към тебе<br/>Който живееш на небеса.<p></p><i><i>(po Slav. 122)<br/>Pesen na Stepenite.</i><br/>Vǎzvedoh očite si kǎm tebe<br/>Kojto živeeš na nebesa.</i>


text:
Ето, както очите на слугите гледат към ръката на господарите им,<br/>Както очите на слугинята към ръката на господарката й,<br/>Така нашите очи към Господа Бога нашего<br/>Доде ни помилва.<p></p><i>Eto, kakto očite na slugite gledat kǎm rǎkata na gospodarite im,<br/>Kakto očite na sluginjata kǎm rǎkata na gospodarkata j,<br/>Taka našite oči kǎm Gospoda Boga našego<br/>Dode ni pomilva.</i>


text:
Помилвай ни, Господи, помилвай ни;<br/>Защото се преситихме от презрение.<p></p><i>Pomilvaj ni, Gospodi, pomilvaj ni;<br/>Zaštoto se presitihme ot prezrenie.</i>


text:
Пресити се душата ни<br/>От укора на безгрижните<br/>И от презрението на гордите.<p></p><i>Presiti se dušata ni<br/>Ot ukora na bezgrižnite<br/>I ot prezrenieto na gordite.</i>


text:
<i>(по Слав. 123)<br/>Песен на Степените, Давидова.</i><br/>Ако не би бил Господ с нас,<br/>(Нека рече сега Израил,)<p></p><i><i>(po Slav. 123)<br/>Pesen na Stepenite, Davidova.</i><br/>Ako ne bi bil Gospod s nas,<br/>(Neka reče sega Izrail,)</i>


text:
Ако не би бил Господ с нас,<br/>Когато станаха человеци върху нас,<p></p><i>Ako ne bi bil Gospod s nas,<br/>Kogato stanaha čeloveci vǎrhu nas,</i>


text:
Тогаз живи биха ни погълнали,<br/>Когато яростта им пламтеше против нас.<p></p><i>Togaz živi biha ni pogǎlnali,<br/>Kogato jarostta im plamteše protiv nas.</i>


text:
Тогаз водите биха ни потопили,<br/>Потокът би преминал върху душата ни.<p></p><i>Togaz vodite biha ni potopili,<br/>Potokǎt bi preminal vǎrhu dušata ni.</i>


text:
Тогаз надигнатите води<br/>Биха преминали върх душите ни<p></p><i>Togaz nadignatite vodi<br/>Biha preminali vǎrh dušite ni</i>


text:
Благословен Господ,<br/>Който не ни предаде в зъбите им като лов!<p></p><i>Blagosloven Gospod,<br/>Kojto ne ni predade v zǎbite im kato lov!</i>


text:
Душата ни се избави, като птица от сетъта на ловците:<br/>Сетъта се строши и ние се избавихме.<p></p><i>Dušata ni se izbavi, kato ptica ot setǎta na lovcite:<br/>Setǎta se stroši i nie se izbavihme.</i>


text:
Помощта ни е в името на Господа,<br/>Който направи небето и земята.<p></p><i>Pomoštta ni e v imeto na Gospoda,<br/>Kojto napravi nebeto i zemjata.</i>


text:
<i>(по Слав. 124)<br/>Песен на степените.</i><br/>Които се надеят на Господа,<br/>Са като гората Сион, която нема да се поклати:<br/>Във век пребъдва.<p></p><i><i>(po Slav. 124)<br/>Pesen na stepenite.</i><br/>Koito se nadejat na Gospoda,<br/>Sa kato gorata Sion, kojato nema da se poklati:<br/>Vǎv vek prebǎdva.</i>


text:
Както Ерусалим се окружава от горите,<br/>Така Господ окружава народа си от сега и до века.<p></p><i>Kakto Erusalim se okružava ot gorite,<br/>Taka Gospod okružava naroda si ot sega i do veka.</i>


text:
Защото жезълът на нечестието няма да пребъде върху дела на праведните,<br/>За да не простират праведните ръце към беззаконието.<p></p><i>Zaštoto žezǎlǎt na nečestieto njama da prebǎde vǎrhu dela na pravednite,<br/>Za da ne prostirat pravednite rǎce kǎm bezzakonieto.</i>


text:
Стори добро, Господи, на добрите<br/>И на правите в сърдце.<p></p><i>Stori dobro, Gospodi, na dobrite<br/>I na pravite v sǎrdce.</i>


text:
А които се уклоняват в кривите си пътища,<br/>Ще ги отведе Господ с онези, които правят беззаконие.<br/>Мир на Израиля!<p></p><i>A koito se uklonjavat v krivite si pǎtišta,<br/>Šte gi otvede Gospod s onezi, koito pravjat bezzakonie.<br/>Mir na Izrailja!</i>


text:
<i>(по Слав. 125)<br/>Песен на степените</i><br/>Когато Господ доведе пак Сионовите пленници,<br/>Бяхме като онези които сънуват.<p></p><i><i>(po Slav. 125)<br/>Pesen na stepenite</i><br/>Kogato Gospod dovede pak Sionovite plennici,<br/>Bjahme kato onezi koito sǎnuvat.</i>


text:
Тогаз се изпълниха устата ни съ смях,<br/>И езикът ни с радост:<br/>Тогаз се говореше между езичниците:<br/>Величия направи за тях Господ.<p></p><i>Togaz se izpǎlniha ustata ni sǎ smjah,<br/>I ezikǎt ni s radost:<br/>Togaz se govoreše meždu ezičnicite:<br/>Veličija napravi za tjah Gospod.</i>


text:
Величия направи Господ за нас:<br/>Изпълнихме се с радост.<p></p><i>Veličija napravi Gospod za nas:<br/>Izpǎlnihme se s radost.</i>


text:
Върни, Господи, пленниците ни<br/>Като потоците в южните страни.<p></p><i>Vǎrni, Gospodi, plennicite ni<br/>Kato potocite v južnite strani.</i>


text:
Тези които сеят съ сълзи<br/>С радост ще пожънат.<p></p><i>Tezi koito sejat sǎ sǎlzi<br/>S radost šte požǎnat.</i>


text:
Който излязва с плач<br/>И носи семе за сеене,<br/>Той непременно с радост ще се върне<br/>И ще носи сноповете си<p></p><i>Kojto izljazva s plač<br/>I nosi seme za seene,<br/>Toj nepremenno s radost šte se vǎrne<br/>I šte nosi snopovete si</i>


text:
<i>(по Слав. 126)<br/>Песен на Степените, Соломонова.</i><br/>Ако Господ не съгради дома,<br/>Напраздно се трудят зидарите;<br/>Ако Господ не упази града,<br/>Напраздно бди стражът.<p></p><i><i>(po Slav. 126)<br/>Pesen na Stepenite, Solomonova.</i><br/>Ako Gospod ne sǎgradi doma,<br/>Naprazdno se trudjat zidarite;<br/>Ako Gospod ne upazi grada,<br/>Naprazdno bdi stražǎt.</i>


text:
Напраздно е вам да ставате рано,<br/>Да лягате късно, и да ядете хляба на скърбта<br/>Господ наистина дава сън на възлюбления ди.<p></p><i>Naprazdno e vam da stavate rano,<br/>Da ljagate kǎsno, i da jadete hljaba na skǎrbta<br/>Gospod naistina dava sǎn na vǎzljublenija di.</i>


text:
Ето, наследие от Господа са чадата:<br/>Мъзда от него е плодът на утробата.<p></p><i>Eto, nasledie ot Gospoda sa čadata:<br/>Mǎzda ot nego e plodǎt na utrobata.</i>


text:
Както са стрелите в ръката на силния,<br/>Така са синовете на младостта.<p></p><i>Kakto sa strelite v rǎkata na silnija,<br/>Taka sa sinovete na mladostta.</i>


text:
Блажен онзи человек<br/>Който е напълнил тула си с тях!<br/>Таквизи няма да се посрамят<br/>Когато говорят с враговете при градската порта.<p></p><i>Blažen onzi čelovek<br/>Kojto e napǎlnil tula si s tjah!<br/>Takvizi njama da se posramjat<br/>Kogato govorjat s vragovete pri gradskata porta.</i>


text:
<i>(по Слав. 127)<br/>Песен на Степените.</i><br/>Блажен всеки който се бои от Господа<br/>И ходи в неговите пътища.<p></p><i><i>(po Slav. 127)<br/>Pesen na Stepenite.</i><br/>Blažen vseki kojto se boi ot Gospoda<br/>I hodi v negovite pǎtišta.</i>


text:
Защото ще ядеш от труда на ръцете си:<br/>Блажен ще си, и добре ще ти бъде.<p></p><i>Zaštoto šte jadeš ot truda na rǎcete si:<br/>Blažen šte si, i dobre šte ti bǎde.</i>


text:
Жена ти ще е като доброплодна лоза<br/>Всред къщата ти,<br/>Синовете ти като маслинени новонасадения<br/>Около трапезата ти.<p></p><i>Žena ti šte e kato dobroplodna loza<br/>Vsred kǎštata ti,<br/>Sinovete ti kato maslineni novonasadenija<br/>Okolo trapezata ti.</i>


text:
Ето, така ще бъде благословен человекът<br/>Който се бои от Господа.<p></p><i>Eto, taka šte bǎde blagosloven čelovekǎt<br/>Kojto se boi ot Gospoda.</i>


text:
Господ да те благослови от Сион,<br/>И да видиш на Ерусалим доброто въ всичките дни на живота си;<p></p><i>Gospod da te blagoslovi ot Sion,<br/>I da vidiš na Erusalim dobroto vǎ vsičkite dni na života si;</i>


text:
И да видиш синове от синовете си.<br/>Мир на Израиля!<p></p><i>I da vidiš sinove ot sinovete si.<br/>Mir na Izrailja!</i>


text:
<i>(по Слав. 128)<br/>Песен на Степените.</i><br/>Много пъти са воювали против мене от младостта ми,<br/>(Нека рече сега Израил,)<p></p><i><i>(po Slav. 128)<br/>Pesen na Stepenite.</i><br/>Mnogo pǎti sa vojuvali protiv mene ot mladostta mi,<br/>(Neka reče sega Izrail,)</i>


text:
Много пъти са воювали против мене от младостта ми;<br/>Но не ми надвиха.<p></p><i>Mnogo pǎti sa vojuvali protiv mene ot mladostta mi;<br/>No ne mi nadviha.</i>


text:
Орачите ораха по гърба ми<br/>Провлекоха браздите си дълги.<p></p><i>Oračite oraha po gǎrba mi<br/>Provlekoha brazdite si dǎlgi.</i>


text:
Праведен е Господ:<br/>Изсече въжата на нечестивите.<p></p><i>Praveden e Gospod:<br/>Izseče vǎžata na nečestivite.</i>


text:
Ще се засрамят и ще се върнат назад<br/>Всички които ненавидят Сиона.<p></p><i>Šte se zasramjat i šte se vǎrnat nazad<br/>Vsički koito nenavidjat Siona.</i>


text:
Ще станат като тревата на къщния покрив<br/>Която преди да се изскубе изсъхнува;<p></p><i>Šte stanat kato trevata na kǎštnija pokriv<br/>Kojato predi da se izskube izsǎhnuva;</i>


text:
От която не пълни жетварът ръката си,<br/>Нито недрото си който вързва сноповете;<p></p><i>Ot kojato ne pǎlni žetvarǎt rǎkata si,<br/>Nito nedroto si kojto vǎrzva snopovete;</i>


text:
И заминувателите не ще да рекат:<br/>Благословение Господне на вас!<br/>Благославяме вас в името Господне!<p></p><i>I zaminuvatelite ne šte da rekat:<br/>Blagoslovenie Gospodne na vas!<br/>Blagoslavjame vas v imeto Gospodne!</i>


text:
<i>(по Слав. 129)<br/>Песен на Степените.</i><br/>Из дълбините виках към тебе, Господи.<p></p><i><i>(po Slav. 129)<br/>Pesen na Stepenite.</i><br/>Iz dǎlbinite vikah kǎm tebe, Gospodi.</i>


text:
Господи, послушай гласа ми:<br/>Да бъдат ушите ти внимателни в гласа на моленето ми.<p></p><i>Gospodi, poslušaj glasa mi:<br/>Da bǎdat ušite ti vnimatelni v glasa na moleneto mi.</i>


text:
Ако погледнеш на беззаконията, Господи,<br/>Господи, кой ще може да устои?<p></p><i>Ako pogledneš na bezzakonijata, Gospodi,<br/>Gospodi, koj šte može da ustoi?</i>


text:
При тебе обаче има прощение<br/>За да ти се боят.<p></p><i>Pri tebe obače ima proštenie<br/>Za da ti se bojat.</i>


text:
Почаках Господа, почака душата ми,<br/>И уповах на словото му.<p></p><i>Počakah Gospoda, počaka dušata mi,<br/>I upovah na slovoto mu.</i>


text:
Душата ми чака Господа<br/>Повече от онези които чакат зората,<br/>Ей, които чакат зората.<p></p><i>Dušata mi čaka Gospoda<br/>Poveče ot onezi koito čakat zorata,<br/>Ej, koito čakat zorata.</i>


text:
Да уповае Израил на Господа;<br/>Защото у Господа е милостта,<br/>И велико е у него изкуплението;<p></p><i>Da upovae Izrail na Gospoda;<br/>Zaštoto u Gospoda e milostta,<br/>I veliko e u nego izkuplenieto;</i>


text:
И той ще избави Израиля<br/>От всичките му беззакония.<p></p><i>I toj šte izbavi Izrailja<br/>Ot vsičkite mu bezzakonija.</i>


text:
<i>(по Слав. 130)<br/>Песен на Степените, Давидова.</i><br/>Господи, сърдцето ми не се горди,<br/>Нито се превъзносят очите ми:<br/>Нито ходя в неща големи и по-високи от мене.<p></p><i><i>(po Slav. 130)<br/>Pesen na Stepenite, Davidova.</i><br/>Gospodi, sǎrdceto mi ne se gordi,<br/>Nito se prevǎznosjat očite mi:<br/>Nito hodja v nešta golemi i po-visoki ot mene.</i>


text:
Наистина смирих и утеших душата си<br/>Като отбиено дете при майка си:<br/>Душата ми е в мене като отбиено дете.<p></p><i>Naistina smirih i uteših dušata si<br/>Kato otbieno dete pri majka si:<br/>Dušata mi e v mene kato otbieno dete.</i>


text:
Да се надее Израил на Господа<br/>От сега и до века.<p></p><i>Da se nadee Izrail na Gospoda<br/>Ot sega i do veka.</i>


text:
<i>(по Слав. 131)<br/>Песен на Степените.</i><br/>Помни, Господи, Давида,<br/>И всичките му трудове;<p></p><i><i>(po Slav. 131)<br/>Pesen na Stepenite.</i><br/>Pomni, Gospodi, Davida,<br/>I vsičkite mu trudove;</i>


text:
Как се кле Господу,<br/>И направи обричане на крепкаго Бога Яковова:<p></p><i>Kak se kle Gospodu,<br/>I napravi obričane na krepkago Boga Jakovova:</i>


text:
Не ща да вляза под покрива на дома си,<br/>Не ща да възляза на постлания си одър,<p></p><i>Ne šta da vljaza pod pokriva na doma si,<br/>Ne šta da vǎzljaza na postlanija si odǎr,</i>


text:
Не ща да дам сън на очите си,<br/>Дремане на клепачите си,<p></p><i>Ne šta da dam sǎn na očite si,<br/>Dremane na klepačite si,</i>


text:
Доде не намеря място за Господа,<br/>Селение за крепкаго Бога Яковова.<p></p><i>Dode ne namerja mjasto za Gospoda,<br/>Selenie za krepkago Boga Jakovova.</i>


text:
Ето, ние чухме за него в Ефрата:<br/>Намерихме го в полетата на дъбравата.<p></p><i>Eto, nie čuhme za nego v Efrata:<br/>Namerihme go v poletata na dǎbravata.</i>


text:
Да влезем в скиниите му,<br/>Да се поклоним на подножието на нозете му.<p></p><i>Da vlezem v skiniite mu,<br/>Da se poklonim na podnožieto na nozete mu.</i>


text:
Стани, Господи, и влез в упокоението си,<br/>Ти, и ковчегът на силата ти.<p></p><i>Stani, Gospodi, i vlez v upokoenieto si,<br/>Ti, i kovčegǎt na silata ti.</i>


text:
Свещениците ти да се облекат с правда,<br/>И преподобните ти да викат с радост.<p></p><i>Sveštenicite ti da se oblekat s pravda,<br/>I prepodobnite ti da vikat s radost.</i>


text:
Заради Давида раба си<br/>Недей отвраща лицето на помазаника си.<p></p><i>Zaradi Davida raba si<br/>Nedej otvrašta liceto na pomazanika si.</i>


text:
Кле се Господ с истина Давиду:<br/>Няма да я престъпи:<br/>От плода на чреслата ти<br/>Ще положа на престола ти.<p></p><i>Kle se Gospod s istina Davidu:<br/>Njama da ja prestǎpi:<br/>Ot ploda na čreslata ti<br/>Šte položa na prestola ti.</i>


text:
Ако упазят синовете ти моя завет,<br/>И моите свидетелства на които ще ги науча,<br/>То и синовете им ще седнат<br/>Винаги на престола ти.<p></p><i>Ako upazjat sinovete ti moja zavet,<br/>I moite svidetelstva na koito šte gi nauča,<br/>To i sinovete im šte sednat<br/>Vinagi na prestola ti.</i>


text:
Защото избра Господ Сиона:<br/>Благоволи да живее в него.<p></p><i>Zaštoto izbra Gospod Siona:<br/>Blagovoli da živee v nego.</i>


text:
Той ми е покой въ век<br/>Тук ще живея защото го възлюбих.<p></p><i>Toj mi e pokoj vǎ vek<br/>Tuk šte živeja zaštoto go vǎzljubih.</i>


text:
Ще благословя с благословение храната му:<br/>Сиромасите му ще наситя с хляб.<p></p><i>Šte blagoslovja s blagoslovenie hranata mu:<br/>Siromasite mu šte nasitja s hljab.</i>


text:
И свещениците му ще облека съ спасение;<br/>И преподобните му ще се радват с възклицание.<p></p><i>I sveštenicite mu šte obleka sǎ spasenie;<br/>I prepodobnite mu šte se radvat s vǎzklicanie.</i>


text:
Там ще направя да изникне рог Давиду:<br/>Приготвих светилник за помазаника си.<p></p><i>Tam šte napravja da iznikne rog Davidu:<br/>Prigotvih svetilnik za pomazanika si.</i>


text:
Неприятелите му ще облека съ срам;<br/>А на него ще цъвти венецът му.<p></p><i>Neprijatelite mu šte obleka sǎ sram;<br/>A na nego šte cǎvti venecǎt mu.</i>


text:
<i>(по Слав. 132)<br/>Песен на Степените, Давидова.</i><br/>Ето, колко е добро и колко угодно<br/>Да живеят братя в единомислие!<p></p><i><i>(po Slav. 132)<br/>Pesen na Stepenite, Davidova.</i><br/>Eto, kolko e dobro i kolko ugodno<br/>Da živejat bratja v edinomislie!</i>


text:
Като многоценното онова миро на главата<br/>Което слязваше на брадата, брадата Ааронова,<br/>Което слязваше на полите на одеждите му, -<p></p><i>Kato mnogocennoto onova miro na glavata<br/>Koeto sljazvaše na bradata, bradata Aaronova,<br/>Koeto sljazvaše na polite na odeždite mu, -</i>


text:
Като Ермонската роса<br/>Която слязва на Сионските гори:<br/>Защото там е определил Господ благословение<br/>И живота до век.<p></p><i>Kato Ermonskata rosa<br/>Kojato sljazva na Sionskite gori:<br/>Zaštoto tam e opredelil Gospod blagoslovenie<br/>I života do vek.</i>


text:
<i>(по Слав. 133)<br/>Песен на Степените.</i><br/>Ето, благославяйте Господа, всички раби Господни,<br/>Които стоите нощя в дома Господен.<p></p><i><i>(po Slav. 133)<br/>Pesen na Stepenite.</i><br/>Eto, blagoslavjajte Gospoda, vsički rabi Gospodni,<br/>Koito stoite noštja v doma Gospoden.</i>


text:
Въздигнете ръцете си в светилището<br/>И благословете Господа.<p></p><i>Vǎzdignete rǎcete si v svetilišteto<br/>I blagoslovete Gospoda.</i>


text:
Да те благослови от Сиона Господ<br/>Който направи небето и земята.<p></p><i>Da te blagoslovi ot Siona Gospod<br/>Kojto napravi nebeto i zemjata.</i>


text:
<i>(по Слав. 134)</i><br/>Алилуя. Хвалете името Господне.<br/>Хвалете, вие раби Господни<p></p><i><i>(po Slav. 134)</i><br/>Aliluja. Hvalete imeto Gospodne.<br/>Hvalete, vie rabi Gospodni</i>


text:
Които стоите в дома Господен,<br/>В дворовете на дома на Бога нашего, -<p></p><i>Koito stoite v doma Gospoden,<br/>V dvorovete na doma na Boga našego, -</i>


text:
Хвалете Господа, защото е благ Господ,<br/>Песнопейте на името му, защото е угодно.<p></p><i>Hvalete Gospoda, zaštoto e blag Gospod,<br/>Pesnopejte na imeto mu, zaštoto e ugodno.</i>


text:
Защото Якова избра за себе си Господ.<br/>Израиля за собствено свое стяжание.<p></p><i>Zaštoto Jakova izbra za sebe si Gospod.<br/>Izrailja za sobstveno svoe stjažanie.</i>


text:
Защото аз познах че е велик Господ,<br/>И Господ е наш над всичките богове.<p></p><i>Zaštoto az poznah če e velik Gospod,<br/>I Gospod e naš nad vsičkite bogove.</i>


text:
Господ прави всичко което му е угодно<br/>На небето и на земята,<br/>В моретата, и въ всичките бездни.<p></p><i>Gospod pravi vsičko koeto mu e ugodno<br/>Na nebeto i na zemjata,<br/>V moretata, i vǎ vsičkite bezdni.</i>


text:
Възвожда облаци от край земята.<br/>Прави святкания за дъжд,<br/>Изважда ветрове из съкровищата си.<p></p><i>Vǎzvožda oblaci ot kraj zemjata.<br/>Pravi svjatkanija za dǎžd,<br/>Izvažda vetrove iz sǎkrovištata si.</i>


text:
Който порази египетските първородни<br/>От человек до скот.<p></p><i>Kojto porazi egipetskite pǎrvorodni<br/>Ot čelovek do skot.</i>


text:
Изпроводи знамения и чудеса всред тебе, Египте,<br/>Върх Фараона и върх всичките му раби.<p></p><i>Izprovodi znamenija i čudesa vsred tebe, Egipte,<br/>Vǎrh Faraona i vǎrh vsičkite mu rabi.</i>


text:
Който порази големи народи,<br/>И изби крепки царе:<p></p><i>Kojto porazi golemi narodi,<br/>I izbi krepki care:</i>


text:
Сиона царя Аморейски,<br/>И Ога царя Васански,<br/>И всичките Ханаански царства;<p></p><i>Siona carja Amorejski,<br/>I Oga carja Vasanski,<br/>I vsičkite Hanaanski carstva;</i>


text:
И даде земята им наследие,<br/>Наследие на Израиля народа си.<p></p><i>I dade zemjata im nasledie,<br/>Nasledie na Izrailja naroda si.</i>


text:
Името ти, Господи, пребивава въ век,<br/>Поменът ти, Господи, в род и род.<p></p><i>Imeto ti, Gospodi, prebivava vǎ vek,<br/>Pomenǎt ti, Gospodi, v rod i rod.</i>


text:
Защото Господ ще съди людете си,<br/>И рабите си ще помилва.<p></p><i>Zaštoto Gospod šte sǎdi ljudete si,<br/>I rabite si šte pomilva.</i>


text:
Идолите на езичниците са сребро и злато,<br/>Дело на человечески ръце.<p></p><i>Idolite na ezičnicite sa srebro i zlato,<br/>Delo na čelovečeski rǎce.</i>


text:
Уста имат, но не говорят;<br/>Очи имат, но не видят;<p></p><i>Usta imat, no ne govorjat;<br/>Oči imat, no ne vidjat;</i>


text:
Уши имат, но не чуят;<br/>Нито дихание има в устата им.<p></p><i>Uši imat, no ne čujat;<br/>Nito dihanie ima v ustata im.</i>


text:
Подобни тям ще станат които ги правят,<br/>Всеки който се надее на тях.<p></p><i>Podobni tjam šte stanat koito gi pravjat,<br/>Vseki kojto se nadee na tjah.</i>


text:
Доме Израилев, благословете Господа:<br/>Доме Ааронов, благословете Господа:<p></p><i>Dome Izrailev, blagoslovete Gospoda:<br/>Dome Aaronov, blagoslovete Gospoda:</i>


text:
Доме Левиин, благословете Господа:<br/>Които се боите от Господа, благословете Господа.<p></p><i>Dome Leviin, blagoslovete Gospoda:<br/>Koito se boite ot Gospoda, blagoslovete Gospoda.</i>


text:
Благословен от Сиона Господ<br/>Който живее в Ерусалим. Алилуия.<p></p><i>Blagosloven ot Siona Gospod<br/>Kojto živee v Erusalim. Aliluija.</i>


text:
<i>(по Слав. 135)</i><br/>Славете Господа, защото е благ;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i><i>(po Slav. 135)</i><br/>Slavete Gospoda, zaštoto e blag;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Славете Бога на боговете;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Slavete Boga na bogovete;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Славете Господа на господарите:<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Slavete Gospoda na gospodarite:<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който сам прави големи чудеса;<br/>Защото милостта е въ век.<p></p><i>Kojto sam pravi golemi čudesa;<br/>Zaštoto milostta e vǎ vek.</i>


text:
Който направи небесата с мъдрост;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Kojto napravi nebesata s mǎdrost;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който простря земята върху водите;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Kojto prostrja zemjata vǎrhu vodite;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който направи големи светила;<br/>Защото милостта му е въ век:<p></p><i>Kojto napravi golemi svetila;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek:</i>


text:
Слънцето за да владее на деня;<br/>Защото милостта му е въ век:<p></p><i>Slǎnceto za da vladee na denja;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek:</i>


text:
Луната и звездите за да владеят на нощта;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Lunata i zvezdite za da vladejat na noštta;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който порази Египтяните в първородните им;<br/>Защото милостта му е въ век:<p></p><i>Kojto porazi Egiptjanite v pǎrvorodnite im;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek:</i>


text:
И изведе Израиля изсред тях;<br/>Защото милостта му е въ век:<p></p><i>I izvede Izrailja izsred tjah;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek:</i>


text:
С крепка ръка и с простряна мишца:<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>S krepka rǎka i s prostrjana mišca:<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който раздели червеното море на две части:<br/>Защото милостта му е въ век;<p></p><i>Kojto razdeli červenoto more na dve časti:<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek;</i>


text:
И преведе Израиля през сред него;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>I prevede Izrailja prez sred nego;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който хвърли долу Фараона и войнството му в червено море;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Kojto hvǎrli dolu Faraona i vojnstvoto mu v červeno more;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който преведе людете си през пустинята;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Kojto prevede ljudete si prez pustinjata;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който порази големи царе;<br/>Защото милостта му е въ век;<p></p><i>Kojto porazi golemi care;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek;</i>


text:
И изби крепки царе;<br/>Защото милостта му е въ век:<p></p><i>I izbi krepki care;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek:</i>


text:
Сиона царя Аморейски;<br/>Защото милостта му е въ век;<p></p><i>Siona carja Amorejski;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek;</i>


text:
И Ога царя Васански;<br/>Защото милостта му е въ век;<p></p><i>I Oga carja Vasanski;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek;</i>


text:
И даде земята им за наследие;<br/>Защото милостта му е въ век:<p></p><i>I dade zemjata im za nasledie;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek:</i>


text:
Наследие на Израиля раба си;<br/>Защото милостта му е въ век:<p></p><i>Nasledie na Izrailja raba si;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek:</i>


text:
Който ни помена в смирението ни:<br/>Защото милостта му е въ век:<p></p><i>Kojto ni pomena v smirenieto ni:<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek:</i>


text:
И ни избави от враговете ни;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>I ni izbavi ot vragovete ni;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Който дава храна на всяка плът;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Kojto dava hrana na vsjaka plǎt;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
Славете Бога небеснаго;<br/>Защото милостта му е въ век.<p></p><i>Slavete Boga nebesnago;<br/>Zaštoto milostta mu e vǎ vek.</i>


text:
<i>(по Слав. 136)</i><br/>При Вавилонските реки, там седнахме,<br/>И плакахме когато поменахме Сиона.<p></p><i><i>(po Slav. 136)</i><br/>Pri Vavilonskite reki, tam sednahme,<br/>I plakahme kogato pomenahme Siona.</i>


text:
На върбите всред него<br/>Окачихме китарите си.<p></p><i>Na vǎrbite vsred nego<br/>Okačihme kitarite si.</i>


text:
Защото които ни бяха пленили<br/>Там поискаха от нас думи на песни;<br/>И които ни бяха запустили поискаха веселие, и казваха:<br/>Попейте ни от Сионските песни.<p></p><i>Zaštoto koito ni bjaha plenili<br/>Tam poiskaha ot nas dumi na pesni;<br/>I koito ni bjaha zapustili poiskaha veselie, i kazvaha:<br/>Popejte ni ot Sionskite pesni.</i>


text:
Как да пеем песента Господня<br/>На чужда земя?<p></p><i>Kak da peem pesenta Gospodnja<br/>Na čužda zemja?</i>


text:
Ако те забравя, Ерусалиме,<br/>Десницата ми нека забрави изкуството си!<p></p><i>Ako te zabravja, Erusalime,<br/>Desnicata mi neka zabravi izkustvoto si!</i>


text:
Да се залепи езикът ми за небцето ми ако не те помня,<br/>Ако не предпочета Ерусалим от главното си веселие.<p></p><i>Da se zalepi ezikǎt mi za nebceto mi ako ne te pomnja,<br/>Ako ne predpočeta Erusalim ot glavnoto si veselie.</i>


text:
Помни, Господи, Едомските синове,<br/>Които в деня на разорението на Ерусалим говореха:<br/>Съсипете, съсипете го до основанието му!<p></p><i>Pomni, Gospodi, Edomskite sinove,<br/>Koito v denja na razorenieto na Erusalim govoreha:<br/>Sǎsipete, sǎsipete go do osnovanieto mu!</i>


text:
Дъщи Вавилонска която ще запустееш,<br/>Блазе който ти въздаде въздаянието<br/>За всичко що си направила нам!<p></p><i>Dǎšti Vavilonska kojato šte zapusteeš,<br/>Blaze kojto ti vǎzdade vǎzdajanieto<br/>Za vsičko što si napravila nam!</i>


text:
Блажен който хване и удари младенците ти о камик!<p></p><i>Blažen kojto hvane i udari mladencite ti o kamik!</i>


text:
<i>(по Слав. 137)<br/>Псалом Давидов.</i><br/>Ще те славя от всичкото си сърдце,<br/>Ще ти песнопея пред боговете,<p></p><i><i>(po Slav. 137)<br/>Psalom Davidov.</i><br/>Šte te slavja ot vsičkoto si sǎrdce,<br/>Šte ti pesnopeja pred bogovete,</i>


text:
Ще се поклоня към светия твой храм.<br/>И ще славя твоето име<br/>Заради милостта ти и заради истината ти:<br/>Защото си възвеличил думата си<br/>Повече от всичкото си име.<p></p><i>Šte se poklonja kǎm svetija tvoj hram.<br/>I šte slavja tvoeto ime<br/>Zaradi milostta ti i zaradi istinata ti:<br/>Zaštoto si vǎzveličil dumata si<br/>Poveče ot vsičkoto si ime.</i>


text:
В който ден викнах ти си ме послушал<br/>Укрепил си ме съ сила в душата ми.<p></p><i>V kojto den viknah ti si me poslušal<br/>Ukrepil si me sǎ sila v dušata mi.</i>


text:
Ще те прославят, Господи, всички земни царе<br/>Когато чуят думите на твоите уста.<p></p><i>Šte te proslavjat, Gospodi, vsički zemni care<br/>Kogato čujat dumite na tvoite usta.</i>


text:
И в пътищата Господни ще пеят.<br/>Защото е голяма славата Господня.<p></p><i>I v pǎtištata Gospodni šte pejat.<br/>Zaštoto e goljama slavata Gospodnja.</i>


text:
Защото Господ е висок, гледа обаче на смирения.<br/>А високоумния познава от далеч.<p></p><i>Zaštoto Gospod e visok, gleda obače na smirenija.<br/>A visokoumnija poznava ot daleč.</i>


text:
Ако премина през сред утеснение, ти ще ме оживиш<br/>Ще простреш ръката си против гнева на враговете ми;<br/>И десницата ти ще ме спаси.<p></p><i>Ako premina prez sred utesnenie, ti šte me oživiš<br/>Šte prostreš rǎkata si protiv gneva na vragovete mi;<br/>I desnicata ti šte me spasi.</i>


text:
Господ ще извърши което е потребно за мене.<br/>Господи, твоята милост пребивава въ век<br/>Делата на ръцете си не презирай.<p></p><i>Gospod šte izvǎrši koeto e potrebno za mene.<br/>Gospodi, tvojata milost prebivava vǎ vek<br/>Delata na rǎcete si ne preziraj.</i>


text:
<i>(по Слав. 138)<br/>Първому Певцу Псалом Давидов.</i><br/>Господи, опитал си ме и познал си ме.<p></p><i><i>(po Slav. 138)<br/>Pǎrvomu Pevcu Psalom Davidov.</i><br/>Gospodi, opital si me i poznal si me.</i>


text:
Ти познаваш седенето ми и ставането ми:<br/>Разумяваш помишленията ми от далеч,<p></p><i>Ti poznavaš sedeneto mi i stavaneto mi:<br/>Razumjavaš pomišlenijata mi ot daleč,</i>


text:
Издирваш ходенето ми и лягането ми,<br/>И всичките ми пътища знаеш.<p></p><i>Izdirvaš hodeneto mi i ljaganeto mi,<br/>I vsičkite mi pǎtišta znaeš.</i>


text:
Защото доде още няма дума на езика ми,<br/>Ето, Господи, ти знаеш всичкото.<p></p><i>Zaštoto dode ošte njama duma na ezika mi,<br/>Eto, Gospodi, ti znaeš vsičkoto.</i>


text:
Окружил си ме отзад и отпред,<br/>И турил си върх мене ръката си.<p></p><i>Okružil si me otzad i otpred,<br/>I turil si vǎrh mene rǎkata si.</i>


text:
Това знание е пречудно за мене:<br/>Високо е; не мога да стигна до него.<p></p><i>Tova znanie e prečudno za mene:<br/>Visoko e; ne moga da stigna do nego.</i>


text:
Къде да отида от твоя Дух?<br/>И от лицето ти къде да побягна?<p></p><i>Kǎde da otida ot tvoja Duh?<br/>I ot liceto ti kǎde da pobjagna?</i>


text:
Ако възляза на небето, там си ти:<br/>Ако си постеля в ад, ето те.<p></p><i>Ako vǎzljaza na nebeto, tam si ti:<br/>Ako si postelja v ad, eto te.</i>


text:
Ако взема крилата на зората<br/>И се населя в най-далечните краища на морето,<p></p><i>Ako vzema krilata na zorata<br/>I se naselja v naj-dalečnite kraišta na moreto,</i>


text:
И там ще ме настави ръката ти,<br/>И твоята десница ще ме удържи.<p></p><i>I tam šte me nastavi rǎkata ti,<br/>I tvojata desnica šte me udǎrži.</i>


text:
Ако река: Наистина ще ме покрие тъмнината;<br/>То и нощта ще бъде виделина около мене<p></p><i>Ako reka: Naistina šte me pokrie tǎmninata;<br/>To i noštta šte bǎde videlina okolo mene</i>


text:
И самата тъмнина не укрива нищо от тебе;<br/>И нощта свети като ден<br/>Тебе е тъмнината като виделината.<p></p><i>I samata tǎmnina ne ukriva ništo ot tebe;<br/>I noštta sveti kato den<br/>Tebe e tǎmninata kato videlinata.</i>


text:
Защото ти си направил чреслата ми<br/>Обвил си ме в утробата на майка ми.<p></p><i>Zaštoto ti si napravil čreslata mi<br/>Obvil si me v utrobata na majka mi.</i>


text:
Ще те славя,<br/>Защото страшно и чудно съм създаден:<br/>чудни са твоите дела;<br/>И това душата ми добре знае.<p></p><i>Šte te slavja,<br/>Zaštoto strašno i čudno sǎm sǎzdaden:<br/>čudni sa tvoite dela;<br/>I tova dušata mi dobre znae.</i>


text:
Не се укриха костите ми от тебе<br/>Когато в тайно се създавах,<br/>И в дълбините на земята се образувах.<p></p><i>Ne se ukriha kostite mi ot tebe<br/>Kogato v tajno se sǎzdavah,<br/>I v dǎlbinite na zemjata se obrazuvah.</i>


text:
Твоите очи видяха необразуваното ми тяло;<br/>И в твоята книга бяха писани всичките мои удове,<br/>Които в дните се образуваха.<br/>Когато още ни един от тях не съществуваше.<p></p><i>Tvoite oči vidjaha neobrazuvanoto mi tjalo;<br/>I v tvojata kniga bjaha pisani vsičkite moi udove,<br/>Koito v dnite se obrazuvaha.<br/>Kogato ošte ni edin ot tjah ne sǎštestvuvaše.</i>


text:
Колко ми са скъпоценни твоите помишления, Боже!<br/>Колко е голямо числото им!<p></p><i>Kolko mi sa skǎpocenni tvoite pomišlenija, Bože!<br/>Kolko e goljamo čisloto im!</i>


text:
Ако искам да ги изброя, от пясъка са по многочислени;<br/>Събуждам се, и още съм с тебе.<p></p><i>Ako iskam da gi izbroja, ot pjasǎka sa po mnogočisleni;<br/>Sǎbuždam se, i ošte sǎm s tebe.</i>


text:
Наистина ще убиеш нечестивите, Боже:<br/>Отдалечете се прочее от мене, мъже кръвници.<p></p><i>Naistina šte ubieš nečestivite, Bože:<br/>Otdalečete se pročee ot mene, mǎže krǎvnici.</i>


text:
Защото говорят против тебе лукаво:<br/>Враговете ти вземат напраздно твоето име.<p></p><i>Zaštoto govorjat protiv tebe lukavo:<br/>Vragovete ti vzemat naprazdno tvoeto ime.</i>


text:
Не мразя ли, Господи, онези, които мразят тебе?<br/>И не гнуся ли се от онези които се подигат върх тебе?<p></p><i>Ne mrazja li, Gospodi, onezi, koito mrazjat tebe?<br/>I ne gnusja li se ot onezi koito se podigat vǎrh tebe?</i>


text:
Съ съвършена ненавист ги ненавиждам:<br/>За неприятели ги имам.<p></p><i>Sǎ sǎvǎršena nenavist gi nenaviždam:<br/>Za neprijateli gi imam.</i>


text:
Изкуси ме, Боже, и познай сърдцето ми:<br/>Опитай ме, и познай мислите ми;<p></p><i>Izkusi me, Bože, i poznaj sǎrdceto mi:<br/>Opitaj me, i poznaj mislite mi;</i>


text:
И виж да ли има в мене беззаконен път;<br/>И води ме по вечния път.<p></p><i>I viž da li ima v mene bezzakonen pǎt;<br/>I vodi me po večnija pǎt.</i>


text:
<i>(по Слав. 139)<br/>Първому Певцу. Псалом Давидов.</i><br/>Избави ме, Господи, от лукав человек:<br/>Пази ме от неправеден человек;<p></p><i><i>(po Slav. 139)<br/>Pǎrvomu Pevcu. Psalom Davidov.</i><br/>Izbavi me, Gospodi, ot lukav čelovek:<br/>Pazi me ot nepraveden čelovek;</i>


text:
Които размишляват зло в сърдце:<br/>Всеки ден се събират на бой.<p></p><i>Koito razmišljavat zlo v sǎrdce:<br/>Vseki den se sǎbirat na boj.</i>


text:
Острят езика си като змиин:<br/>Яд аспидов има под устните им. (Села.)<p></p><i>Ostrjat ezika si kato zmiin:<br/>Jad aspidov ima pod ustnite im. (Sela.)</i>


text:
Уварди ме, Господи, от ръцете на нечестивия,<br/>Упази ме от неправеден человек,<br/>Които ухитриха да спънат стъпките ми.<p></p><i>Uvardi me, Gospodi, ot rǎcete na nečestivija,<br/>Upazi me ot nepraveden čelovek,<br/>Koito uhitriha da spǎnat stǎpkite mi.</i>


text:
Горделивите скриха за мене сет,<br/>И с въже разпростряха мрежи край пътя:<br/>Поставиха за мене примки. (Села).<p></p><i>Gordelivite skriha za mene set,<br/>I s vǎže razprostrjaha mreži kraj pǎtja:<br/>Postaviha za mene primki. (Sela).</i>


text:
Рекох Господу: Ти си Бог мой:<br/>Послушай, Господи, гласа на моленията ми.<p></p><i>Rekoh Gospodu: Ti si Bog moj:<br/>Poslušaj, Gospodi, glasa na molenijata mi.</i>


text:
Господи Боже, сило на спасението ми,<br/>Ти си покрил главата ми в ден на бой.<p></p><i>Gospodi Bože, silo na spasenieto mi,<br/>Ti si pokril glavata mi v den na boj.</i>


text:
Не давай, Господи, на нечестивия желанията му,<br/>Не оставяй да успее мисълта му,<br/>За да се не възвишат. (Села.)<p></p><i>Ne davaj, Gospodi, na nečestivija želanijata mu,<br/>Ne ostavjaj da uspee misǎlta mu,<br/>Za da se ne vǎzvišat. (Sela.)</i>


text:
Лукавството на устните на онези които ме окружават<br/>Ще покрие главата им.<p></p><i>Lukavstvoto na ustnite na onezi koito me okružavat<br/>Šte pokrie glavata im.</i>


text:
Въглища разпалени ще паднат върх тях:<br/>Ще бъдат хвърлени в огъня.<br/>В ровове дълбоки, за да се не подигнат вече.<p></p><i>Vǎglišta razpaleni šte padnat vǎrh tjah:<br/>Šte bǎdat hvǎrleni v ogǎnja.<br/>V rovove dǎlboki, za da se ne podignat veče.</i>


text:
Злоезичен человек няма да се утвърди на земята:<br/>Злобата ще прогони неправедния человек доде го погуби.<p></p><i>Zloezičen čelovek njama da se utvǎrdi na zemjata:<br/>Zlobata šte progoni nepravednija čelovek dode go pogubi.</i>


text:
Зная че Господ ще покаже правосъдие на угнетения,<br/>И правда на сиромасите.<p></p><i>Znaja če Gospod šte pokaže pravosǎdie na ugnetenija,<br/>I pravda na siromasite.</i>


text:
Наистина праведните ще славят името ти:<br/>Правите ще обитават пред лицето ти.<p></p><i>Naistina pravednite šte slavjat imeto ti:<br/>Pravite šte obitavat pred liceto ti.</i>


text:
<i>(по Слав. 140)<br/>Псалом Давидов.</i><br/>Господи, викам към тебе: побързай към мене:<br/>Послушай гласа ми когато викам към тебе.<p></p><i><i>(po Slav. 140)<br/>Psalom Davidov.</i><br/>Gospodi, vikam kǎm tebe: pobǎrzaj kǎm mene:<br/>Poslušaj glasa mi kogato vikam kǎm tebe.</i>


text:
Да възлезе пред тебе молитвата ми като темян:<br/>Подигането на ръцете ми да бъде като вечерна жъртва.<p></p><i>Da vǎzleze pred tebe molitvata mi kato temjan:<br/>Podiganeto na rǎcete mi da bǎde kato večerna žǎrtva.</i>


text:
Постави, Господи, стража на устата ми:<br/>Пази вратата на устните ми.<p></p><i>Postavi, Gospodi, straža na ustata mi:<br/>Pazi vratata na ustnite mi.</i>


text:
Да не уклониш сърдцето ми в лукаво нещо<br/>За да върша нечестиви дела<br/>С человеци които работят беззаконие;<br/>Нито да ям от избраните им ястия.<p></p><i>Da ne ukloniš sǎrdceto mi v lukavo nešto<br/>Za da vǎrša nečestivi dela<br/>S čeloveci koito rabotjat bezzakonie;<br/>Nito da jam ot izbranite im jastija.</i>


text:
Нека ме удари праведният: то е милост;<br/>И нека ме обличава: то е миро за глава:<br/>Главата ми да го не отхвърли;<br/>Защото още и в злощастията им ще се моля за тях.<p></p><i>Neka me udari pravednijat: to e milost;<br/>I neka me obličava: to e miro za glava:<br/>Glavata mi da go ne othvǎrli;<br/>Zaštoto ošte i v zloštastijata im šte se molja za tjah.</i>


text:
Когато началниците им бъдат хвърлени между каменете<br/>Ще чуят думите ми, защото са сладки.<p></p><i>Kogato načalnicite im bǎdat hvǎrleni meždu kamenete<br/>Šte čujat dumite mi, zaštoto sa sladki.</i>


text:
Костите ни се разпръсват при устието на гроба<br/>Както когато някой оре и цепи земята.<p></p><i>Kostite ni se razprǎsvat pri ustieto na groba<br/>Kakto kogato njakoj ore i cepi zemjata.</i>


text:
Но очите ми, Господи Иеова, гледат към тебе:<br/>На тебе уповах, не съсипвай душата ми.<p></p><i>No očite mi, Gospodi Ieova, gledat kǎm tebe:<br/>Na tebe upovah, ne sǎsipvaj dušata mi.</i>


text:
Упази ме от сетта която ми поставиха,<br/>И от примките на онези, които правят беззаконие.<p></p><i>Upazi me ot setta kojato mi postaviha,<br/>I ot primkite na onezi, koito pravjat bezzakonie.</i>


text:
Ще паднат нечестивите заедно в мрежите си;<br/>А сам аз да премина неповреден.<p></p><i>Šte padnat nečestivite zaedno v mrežite si;<br/>A sam az da premina nepovreden.</i>


text:
<i>(по Слав. 141)<br/>Масхил на Давида.<br/>Молитва когато беше в пещерата.</i><br/>С гласа си викам към Господа:<br/>С гласа си към Господа се моля.<p></p><i><i>(po Slav. 141)<br/>Mashil na Davida.<br/>Molitva kogato beše v pešterata.</i><br/>S glasa si vikam kǎm Gospoda:<br/>S glasa si kǎm Gospoda se molja.</i>


text:
Изливам пред него моленето си:<br/>Скърбта си пред него изявявам.<p></p><i>Izlivam pred nego moleneto si:<br/>Skǎrbta si pred nego izjavjavam.</i>


text:
Когато духът ми изнемощяваше в мене,<br/>Тогаз ти позна пътя ми.<br/>Примка скриха за мене<br/>На пътя по който ходех.<p></p><i>Kogato duhǎt mi iznemoštjavaše v mene,<br/>Togaz ti pozna pǎtja mi.<br/>Primka skriha za mene<br/>Na pǎtja po kojto hodeh.</i>


text:
Погледни надясно, и, ето, няма никой да ме познава:<br/>Прибежище не се намери за мене:<br/>Няма кой да попита за състоянието на душата ми.<p></p><i>Pogledni nadjasno, i, eto, njama nikoj da me poznava:<br/>Pribežište ne se nameri za mene:<br/>Njama koj da popita za sǎstojanieto na dušata mi.</i>


text:
Към тебе, Господи, викнах:<br/>Рекох: Ти си прибежище мое:<br/>Дял мой си в земята на живите.<p></p><i>Kǎm tebe, Gospodi, viknah:<br/>Rekoh: Ti si pribežište moe:<br/>Djal moj si v zemjata na živite.</i>


text:
Внимавай на вика ми,<br/>Защото съм в голямо унижение.<br/>Избави ме от гонителите ми,<br/>Защото са по-силни от мене.<p></p><i>Vnimavaj na vika mi,<br/>Zaštoto sǎm v goljamo uniženie.<br/>Izbavi me ot gonitelite mi,<br/>Zaštoto sa po-silni ot mene.</i>


text:
Изведи из тъмница душата ми<br/>За да славя името ти:<br/>Праведните ще се съберат около мене<br/>Когато ми сториш благодеяние.<p></p><i>Izvedi iz tǎmnica dušata mi<br/>Za da slavja imeto ti:<br/>Pravednite šte se sǎberat okolo mene<br/>Kogato mi storiš blagodejanie.</i>


text:
<i>(по Слав. 142)<br/>Псалом Давидов.</i><br/>Господи, послушай молитвата ми:<br/>Дай ухо на моленията ми:<br/>Отвещай ми според истината си,<br/>Според правдата си.<p></p><i><i>(po Slav. 142)<br/>Psalom Davidov.</i><br/>Gospodi, poslušaj molitvata mi:<br/>Daj uho na molenijata mi:<br/>Otveštaj mi spored istinata si,<br/>Spored pravdata si.</i>


text:
И не влизай в съд съ раба си;<br/>Защото няма да се оправдае пред тебе ни един жив человек.<p></p><i>I ne vlizaj v sǎd sǎ raba si;<br/>Zaštoto njama da se opravdae pred tebe ni edin živ čelovek.</i>


text:
Защото погна неприятелят душата ми:<br/>Удари о земята живота ми:<br/>Турил ме е да седя в тъмни места<br/>Като онези които са отдавна умрели.<p></p><i>Zaštoto pogna neprijateljat dušata mi:<br/>Udari o zemjata života mi:<br/>Turil me e da sedja v tǎmni mesta<br/>Kato onezi koito sa otdavna umreli.</i>


text:
За то духът ми примира вътре в мене:<br/>В мене сърдцето ми е смутено.<p></p><i>Za to duhǎt mi primira vǎtre v mene:<br/>V mene sǎrdceto mi e smuteno.</i>


text:
Напомням си древните дни:<br/>Преговарям всичките твои дела,<br/>Поучавам се в творенията на ръцете ти.<p></p><i>Napomnjam si drevnite dni:<br/>Pregovarjam vsičkite tvoi dela,<br/>Poučavam se v tvorenijata na rǎcete ti.</i>


text:
Простирам ръцете си към тебе.<br/>Душата ми жаднее за тебе като безводна земя. (Села.)<p></p><i>Prostiram rǎcete si kǎm tebe.<br/>Dušata mi žadnee za tebe kato bezvodna zemja. (Sela.)</i>


text:
Скоро ме послушай, Господи: духът ми изчезнува:<br/>Не скривай лицето си от мене,<br/>За да се не уподобя на онези които слазят в рова.<p></p><i>Skoro me poslušaj, Gospodi: duhǎt mi izčeznuva:<br/>Ne skrivaj liceto si ot mene,<br/>Za da se ne upodobja na onezi koito slazjat v rova.</i>


text:
Направи ме да чуя рано милостта ти,<br/>Защото на тебе съм уповал:<br/>Покажи ми пътя по който трябва да ходя,<br/>Защото към тебе възнесох душата си.<p></p><i>Napravi me da čuja rano milostta ti,<br/>Zaštoto na tebe sǎm upoval:<br/>Pokaži mi pǎtja po kojto trjabva da hodja,<br/>Zaštoto kǎm tebe vǎznesoh dušata si.</i>


text:
Избави ме от враговете ми, Господи:<br/>Към тебе прибегнах.<p></p><i>Izbavi me ot vragovete mi, Gospodi:<br/>Kǎm tebe pribegnah.</i>


text:
Научи ме да правя волята ти,<br/>Защото ти си Бог мой.<br/>Духът твой благи да ме настави на права земя.<p></p><i>Nauči me da pravja voljata ti,<br/>Zaštoto ti si Bog moj.<br/>Duhǎt tvoj blagi da me nastavi na prava zemja.</i>


text:
Заради името си, Господи, оживи ме:<br/>Заради правдата си изведи душата ми из утеснението.<p></p><i>Zaradi imeto si, Gospodi, oživi me:<br/>Zaradi pravdata si izvedi dušata mi iz utesnenieto.</i>


text:
И заради милостта си изтреби враговете ми,<br/>И погуби всичките които враждуват против душата ми,<br/>Защото аз съм раб твой.<p></p><i>I zaradi milostta si iztrebi vragovete mi,<br/>I pogubi vsičkite koito vražduvat protiv dušata mi,<br/>Zaštoto az sǎm rab tvoj.</i>


text:
<i>(по Слав. 143)<br/>Псалом Давидов.</i><br/>Благословен Господ, моята крепост,<br/>Който учи ръцете ми на бран,<br/>Пръстите ми на бой, -<p></p><i><i>(po Slav. 143)<br/>Psalom Davidov.</i><br/>Blagosloven Gospod, mojata krepost,<br/>Kojto uči rǎcete mi na bran,<br/>Prǎstite mi na boj, -</i>


text:
Милостта моя, твърдинята моя,<br/>Високото мое прибежище, и избавителят мой,<br/>Щитът мой на който съм уповал,<br/>Който покорява людете ми под мене.<p></p><i>Milostta moja, tvǎrdinjata moja,<br/>Visokoto moe pribežište, i izbaviteljat moj,<br/>Štitǎt moj na kojto sǎm upoval,<br/>Kojto pokorjava ljudete mi pod mene.</i>


text:
Господи, що е человек та да го познаваш!<br/>Син человечески та да мислиш за него!<p></p><i>Gospodi, što e čelovek ta da go poznavaš!<br/>Sin čelovečeski ta da misliš za nego!</i>


text:
человек прилича на суета:<br/>Дните му са като сянка която прехожда.<p></p><i>čelovek priliča na sueta:<br/>Dnite mu sa kato sjanka kojato prehožda.</i>


text:
Господи, приклони небесата си и слез:<br/>Допри се до горите, и ще задимят.<p></p><i>Gospodi, prikloni nebesata si i slez:<br/>Dopri se do gorite, i šte zadimjat.</i>


text:
Блесни съ светкавица за да ги разпръснеш.<br/>Хвърли стрелите си за да ги смутиш.<p></p><i>Blesni sǎ svetkavica za da gi razprǎsneš.<br/>Hvǎrli strelite si za da gi smutiš.</i>


text:
Простри ръката си от височината:<br/>Избави ме и извлечи ме от много води,<br/>От ръката на иноплеменниците,<p></p><i>Prostri rǎkata si ot visočinata:<br/>Izbavi me i izvleči me ot mnogo vodi,<br/>Ot rǎkata na inoplemennicite,</i>


text:
На които устата говорят суета,<br/>И десницата им е десница на лъжа.<p></p><i>Na koito ustata govorjat sueta,<br/>I desnicata im e desnica na lǎža.</i>


text:
Боже, песен нова ще ти възпея,<br/>С псалтир десетострунен ще ти песнопея,<p></p><i>Bože, pesen nova šte ti vǎzpeja,<br/>S psaltir desetostrunen šte ti pesnopeja,</i>


text:
Ти който даваш спасение на царете,<br/>И който избавяш раба си Давида от лют меч.<p></p><i>Ti kojto davaš spasenie na carete,<br/>I kojto izbavjaš raba si Davida ot ljut meč.</i>


text:
Избави ме и изтръгни ме<br/>От ръката на иноплеменниците,<br/>На които устата говорят суета.<br/>И десницата им е десница на лъжа.<p></p><i>Izbavi me i iztrǎgni me<br/>Ot rǎkata na inoplemennicite,<br/>Na koito ustata govorjat sueta.<br/>I desnicata im e desnica na lǎža.</i>


text:
За да бъдат синовете наши като новосадения<br/>Пораснали в младостта си;<br/>Дъщерите наши като краеъгълни камене<br/>Издялани за палатно украшение;<p></p><i>Za da bǎdat sinovete naši kato novosadenija<br/>Porasnali v mladostta si;<br/>Dǎšterite naši kato kraeǎgǎlni kamene<br/>Izdjalani za palatno ukrašenie;</i>


text:
Житниците ни пълни<br/>Щото да дават всякакъв вид храна;<br/>Овците ни умножаеми с тисящи<br/>И десетотисящи по полетата ни;<p></p><i>Žitnicite ni pǎlni<br/>Štoto da davat vsjakakǎv vid hrana;<br/>Ovcite ni umnožaemi s tisjašti<br/>I desetotisjašti po poletata ni;</i>


text:
Говедата ни да са обременени;<br/>Да няма нито нападане, ни бягане,<br/>Нито вик по улиците наши.<p></p><i>Govedata ni da sa obremeneni;<br/>Da njama nito napadane, ni bjagane,<br/>Nito vik po ulicite naši.</i>


text:
Блажен е този народ който е в такъво състояние!<br/>Блажен е този народ комуто Господ е негов Бог!<p></p><i>Blažen e tozi narod kojto e v takǎvo sǎstojanie!<br/>Blažen e tozi narod komuto Gospod e negov Bog!</i>


text:
<i>(по Слав. 144)<br/>Хвала Давидова.</i><br/>Ще те превъзносям, Боже мой, Царю мой,<br/>И ще благославям твоето име въ век века.<p></p><i><i>(po Slav. 144)<br/>Hvala Davidova.</i><br/>Šte te prevǎznosjam, Bože moj, Carju moj,<br/>I šte blagoslavjam tvoeto ime vǎ vek veka.</i>


text:
Всеки ден ще те благославям;<br/>И ще хваля твоето име въ век века.<p></p><i>Vseki den šte te blagoslavjam;<br/>I šte hvalja tvoeto ime vǎ vek veka.</i>


text:
Велик е Господ и много достохвален;<br/>И величината му е неизследима.<p></p><i>Velik e Gospod i mnogo dostohvalen;<br/>I veličinata mu e neizsledima.</i>


text:
Един род ще хвали делата ти на друг;<br/>И ще разказват твоето могущество.<p></p><i>Edin rod šte hvali delata ti na drug;<br/>I šte razkazvat tvoeto moguštestvo.</i>


text:
Ще преговарям славното великолепие на твоето величество,<br/>И чудните твои дела;<p></p><i>Šte pregovarjam slavnoto velikolepie na tvoeto veličestvo,<br/>I čudnite tvoi dela;</i>


text:
И ще казват силата на страшните твои дела;<br/>И ще разказвам твоето величие.<p></p><i>I šte kazvat silata na strašnite tvoi dela;<br/>I šte razkazvam tvoeto veličie.</i>


text:
Ще раздават паметта на великата твоя благост,<br/>И ще възкликнат заради твоята правда.<p></p><i>Šte razdavat pametta na velikata tvoja blagost,<br/>I šte vǎzkliknat zaradi tvojata pravda.</i>


text:
Милостив и жалостив е Господ,<br/>Дълготърпелив и многомилостив.<p></p><i>Milostiv i žalostiv e Gospod,<br/>Dǎlgotǎrpeliv i mnogomilostiv.</i>


text:
Благ е Господ към всички;<br/>И щедротите му са върху всите му творения.<p></p><i>Blag e Gospod kǎm vsički;<br/>I štedrotite mu sa vǎrhu vsite mu tvorenija.</i>


text:
Всичките твои творения ще те хвалят, Господи;<br/>И преподобните твои ще те благославят.<p></p><i>Vsičkite tvoi tvorenija šte te hvaljat, Gospodi;<br/>I prepodobnite tvoi šte te blagoslavjat.</i>


text:
Славата на царството ти ще кажат,<br/>И ще разкажат твоето могущество;<p></p><i>Slavata na carstvoto ti šte kažat,<br/>I šte razkažat tvoeto moguštestvo;</i>


text:
За да възвестят на человеческите синове за могуществата му,<br/>И за славата на великолепието на неговото царство.<p></p><i>Za da vǎzvestjat na čelovečeskite sinove za moguštestvata mu,<br/>I za slavata na velikolepieto na negovoto carstvo.</i>


text:
Твоето царство е царство на всичките векове,<br/>И владичеството ти въ всеки род и род.<p></p><i>Tvoeto carstvo e carstvo na vsičkite vekove,<br/>I vladičestvoto ti vǎ vseki rod i rod.</i>


text:
Господ поддържа всичките падащи,<br/>И възправя всичките сгърбени.<p></p><i>Gospod poddǎrža vsičkite padašti,<br/>I vǎzpravja vsičkite sgǎrbeni.</i>


text:
Очите на всичките гледат към тебе;<br/>И ти им даваш храната на време.<p></p><i>Očite na vsičkite gledat kǎm tebe;<br/>I ti im davaš hranata na vreme.</i>


text:
Отваряш ръката си<br/>И насищаш желанието на всичко живо.<p></p><i>Otvarjaš rǎkata si<br/>I nasištaš želanieto na vsičko živo.</i>


text:
Праведен е Господ въ всичките си пътища,<br/>И благ въ всичките свои дела.<p></p><i>Praveden e Gospod vǎ vsičkite si pǎtišta,<br/>I blag vǎ vsičkite svoi dela.</i>


text:
Господ е близу при всички които го призиват,<br/>При всички които го с истина призиват.<p></p><i>Gospod e blizu pri vsički koito go prizivat,<br/>Pri vsički koito go s istina prizivat.</i>


text:
Изпълнява желанието на тези които му се боят,<br/>И викането им слуша, и избавя ги.<p></p><i>Izpǎlnjava želanieto na tezi koito mu se bojat,<br/>I vikaneto im sluša, i izbavja gi.</i>


text:
Господ пази всички които го обичат;<br/>А ще изтреби всичките нечестиви.<p></p><i>Gospod pazi vsički koito go običat;<br/>A šte iztrebi vsičkite nečestivi.</i>


text:
Устата ми ще говарят хвалата Господня;<br/>И всяка плът да благославя светото негово име въ век века.<p></p><i>Ustata mi šte govarjat hvalata Gospodnja;<br/>I vsjaka plǎt da blagoslavja svetoto negovo ime vǎ vek veka.</i>


text:
<i>(по Слав. 145)</i><br/>Алилуя! Хвали, душо моя, Господа.<p></p><i><i>(po Slav. 145)</i><br/>Aliluja! Hvali, dušo moja, Gospoda.</i>


text:
Ще хваля Господа додето съм жив:<br/>Ще песнопея на Бога моего додето съм.<p></p><i>Šte hvalja Gospoda dodeto sǎm živ:<br/>Šte pesnopeja na Boga moego dodeto sǎm.</i>


text:
Не се надейте на князове,<br/>На син человечески, от когото няма спасение.<p></p><i>Ne se nadejte na knjazove,<br/>Na sin čelovečeski, ot kogoto njama spasenie.</i>


text:
Духът му излазя, той се връща в земята си:<br/>В този ден погинват помишленията му.<p></p><i>Duhǎt mu izlazja, toj se vrǎšta v zemjata si:<br/>V tozi den poginvat pomišlenijata mu.</i>


text:
Блажен онзи на когото е помощник Бог Яковов,<br/>На когото надеждата е на Господа неговия Бог,<p></p><i>Blažen onzi na kogoto e pomoštnik Bog Jakovov,<br/>Na kogoto nadeždata e na Gospoda negovija Bog,</i>


text:
Който направи небето и земята,<br/>Морето и всичко що е в тях;<br/>Който пази вярност въ век;<p></p><i>Kojto napravi nebeto i zemjata,<br/>Moreto i vsičko što e v tjah;<br/>Kojto pazi vjarnost vǎ vek;</i>


text:
Който прави правосъдие на угнетените;<br/>Който дава храна на гладните.<br/>Господ развързва вързаните;<p></p><i>Kojto pravi pravosǎdie na ugnetenite;<br/>Kojto dava hrana na gladnite.<br/>Gospod razvǎrzva vǎrzanite;</i>


text:
Господ отваря очите на слепите;<br/>Господ възправя сгърбените;<br/>Господ обича праведните;<p></p><i>Gospod otvarja očite na slepite;<br/>Gospod vǎzpravja sgǎrbenite;<br/>Gospod običa pravednite;</i>


text:
Господ пази странните;<br/>Въздига сирачето и вдовицата;<br/>А пътя на нечестивите превраща.<p></p><i>Gospod pazi strannite;<br/>Vǎzdiga siračeto i vdovicata;<br/>A pǎtja na nečestivite prevrašta.</i>


text:
Господ ще царува въ век,<br/>Бог твой, Сионе, в род и род. Алилуя!<p></p><i>Gospod šte caruva vǎ vek,<br/>Bog tvoj, Sione, v rod i rod. Aliluja!</i>


text:
<i>(По Слав 146)</i><br/>Хвалете Господа; защото е добро да пеем Бога нашего;<br/>Защото е приятно: хвалата е прилично нещо.<p></p><i><i>(Po Slav 146)</i><br/>Hvalete Gospoda; zaštoto e dobro da peem Boga našego;<br/>Zaštoto e prijatno: hvalata e prilično nešto.</i>


text:
Господ гради Ерусалим;<br/>Ще събере заточените Израилеви.<p></p><i>Gospod gradi Erusalim;<br/>Šte sǎbere zatočenite Izrailevi.</i>


text:
Изцелява съкрушените в сърдце,<br/>И обвързва раните им.<p></p><i>Izceljava sǎkrušenite v sǎrdce,<br/>I obvǎrzva ranite im.</i>


text:
Брои множеството на звездите:<br/>Нарича ги всички по име.<p></p><i>Broi množestvoto na zvezdite:<br/>Nariča gi vsički po ime.</i>


text:
Велик е Господ наш, и силата му велика,<br/>Разумът му е безкраен.<p></p><i>Velik e Gospod naš, i silata mu velika,<br/>Razumǎt mu e bezkraen.</i>


text:
Господ въздига смирените,<br/>А нечестивите унижава дори до земята.<p></p><i>Gospod vǎzdiga smirenite,<br/>A nečestivite unižava dori do zemjata.</i>


text:
Пейте Господу, и благодарете,<br/>Песнопейте с китара на Бога нашего,<p></p><i>Pejte Gospodu, i blagodarete,<br/>Pesnopejte s kitara na Boga našego,</i>


text:
Който покрива небето с облаци;<br/>Приготвя дъжд за земята;<br/>Прави да изникнува трева по планините;<p></p><i>Kojto pokriva nebeto s oblaci;<br/>Prigotvja dǎžd za zemjata;<br/>Pravi da izniknuva treva po planinite;</i>


text:
Който дава на скотовете храната им,<br/>И на гарвановите пилета които викат към него.<p></p><i>Kojto dava na skotovete hranata im,<br/>I na garvanovite pileta koito vikat kǎm nego.</i>


text:
Не се радва на конска сила,<br/>Нито благоволява в нозете на мъжете.<p></p><i>Ne se radva na konska sila,<br/>Nito blagovoljava v nozete na mǎžete.</i>


text:
Господ благоволява в онези които му се боят,<br/>И в онези които се надеят на неговата милост.<p></p><i>Gospod blagovoljava v onezi koito mu se bojat,<br/>I v onezi koito se nadejat na negovata milost.</i>


text:
<i>(По Слав.147)</i> (1) Слави, Ерусалиме, Господа:<br/>Хвали Бога твоего, Сионе.<p></p><i><i>(Po Slav.147)</i> (1) Slavi, Erusalime, Gospoda:<br/>Hvali Boga tvoego, Sione.</i>


text:
(2) Защото укрепи вереите на твоите врата;<br/>Благослови синовете ти всред тебе.<p></p><i>(2) Zaštoto ukrepi vereite na tvoite vrata;<br/>Blagoslovi sinovete ti vsred tebe.</i>


text:
(3) Тури мир в пределите твои;<br/>Насища те с тлъстината на пшеницата.<p></p><i>(3) Turi mir v predelite tvoi;<br/>Nasišta te s tlǎstinata na pšenicata.</i>


text:
(4) Изпроважда заповедта си на земята:<br/>Словото му тича много бърже.<p></p><i>(4) Izprovažda zapovedta si na zemjata:<br/>Slovoto mu tiča mnogo bǎrže.</i>


text:
(5) Дава сняг като вълна;<br/>Разсява сланата като пепел;<p></p><i>(5) Dava snjag kato vǎlna;<br/>Razsjava slanata kato pepel;</i>


text:
(6) Хвърля леда си като уломци:<br/>Пред мраза му кой може устоя?<p></p><i>(6) Hvǎrlja leda si kato ulomci:<br/>Pred mraza mu koj može ustoja?</i>


text:
(7) Изпроважда словото си и ги разтопява:<br/>Прави вятъра си да духа, и водите текат.<p></p><i>(7) Izprovažda slovoto si i gi raztopjava:<br/>Pravi vjatǎra si da duha, i vodite tekat.</i>


text:
(8) Възвещава словото си на Якова,<br/>Повеленията си и съдбите си на Израиля.<p></p><i>(8) Vǎzveštava slovoto si na Jakova,<br/>Povelenijata si i sǎdbite si na Izrailja.</i>


text:
(9) Не е направил така на никой друг народ;<br/>И те не са познали съдбите му. Алилуя!<p></p><i>(9) Ne e napravil taka na nikoj drug narod;<br/>I te ne sa poznali sǎdbite mu. Aliluja!</i>


text:
Алилуя! Хвалете Господа от небесата:<br/>Хвалете го в горните селения.<p></p><i>Aliluja! Hvalete Gospoda ot nebesata:<br/>Hvalete go v gornite selenija.</i>


text:
Хвалете го, всички ангели негови:<br/>Хвалете го, всички сили негови.<p></p><i>Hvalete go, vsički angeli negovi:<br/>Hvalete go, vsički sili negovi.</i>


text:
Хвалете го, слънце и луно;<br/>Хвалете го, всички светли звезди.<p></p><i>Hvalete go, slǎnce i luno;<br/>Hvalete go, vsički svetli zvezdi.</i>


text:
Хвалете го, небеса небесни,<br/>И води които сте над небесата.<p></p><i>Hvalete go, nebesa nebesni,<br/>I vodi koito ste nad nebesata.</i>


text:
Да хвалят името Господне;<br/>Защото той заповяда, и създадоха се;<p></p><i>Da hvaljat imeto Gospodne;<br/>Zaštoto toj zapovjada, i sǎzdadoha se;</i>


text:
И утвърди ги въ век века;<br/>Тури ред, който няма да премине.<p></p><i>I utvǎrdi gi vǎ vek veka;<br/>Turi red, kojto njama da premine.</i>


text:
Хвалете Господа от земята,<br/>Лами и всички бездни,<p></p><i>Hvalete Gospoda ot zemjata,<br/>Lami i vsički bezdni,</i>


text:
Огън и град, сняг и пара,<br/>Бурен вятър който извършва словото му,<p></p><i>Ogǎn i grad, snjag i para,<br/>Buren vjatǎr kojto izvǎršva slovoto mu,</i>


text:
Гори и всички хълмове,<br/>Дървета плодоносни и всички кедри,<p></p><i>Gori i vsički hǎlmove,<br/>Dǎrveta plodonosni i vsički kedri,</i>


text:
Зверове и всички скотове,<br/>Гадове и птици крилати,<p></p><i>Zverove i vsički skotove,<br/>Gadove i ptici krilati,</i>


text:
Земни царе и всички люде,<br/>Князове и всички земни съдии,<p></p><i>Zemni care i vsički ljude,<br/>Knjazove i vsički zemni sǎdii,</i>


text:
Да хвалят името Господне;<br/>Защото само неговото име е превъзнесено,<br/>Славата му е над земята и над небето.<p></p><i>Da hvaljat imeto Gospodne;<br/>Zaštoto samo negovoto ime e prevǎzneseno,<br/>Slavata mu e nad zemjata i nad nebeto.</i>


text:
И той възвиси рога на народа си,<br/>Славата на всичките си преподобни,<br/>За Израилевите синове, народ който е близу при него. Алилуя!<p></p><i>I toj vǎzvisi roga na naroda si,<br/>Slavata na vsičkite si prepodobni,<br/>Za Izrailevite sinove, narod kojto e blizu pri nego. Aliluja!</i>


text:
Алилуя! Пейте Господу песен нова,<br/>Хвалението му в събранието на преподобните.<p></p><i>Aliluja! Pejte Gospodu pesen nova,<br/>Hvalenieto mu v sǎbranieto na prepodobnite.</i>


text:
Да се весели Израил за Създателя си:<br/>Сионовите синове да се радват за Царя си.<p></p><i>Da se veseli Izrail za Sǎzdatelja si:<br/>Sionovite sinove da se radvat za Carja si.</i>


text:
Да хвалят името му с ликуване,<br/>С тъпан и китара да му песнопеят.<p></p><i>Da hvaljat imeto mu s likuvane,<br/>S tǎpan i kitara da mu pesnopejat.</i>


text:
Защото Господ благоволява в людете си.<br/>Ще прослави смирените съ спасение.<p></p><i>Zaštoto Gospod blagovoljava v ljudete si.<br/>Šte proslavi smirenite sǎ spasenie.</i>


text:
Преподобните ще тържествуват в слава,<br/>Ще се радват на одровете си.<p></p><i>Prepodobnite šte tǎržestvuvat v slava,<br/>Šte se radvat na odrovete si.</i>


text:
Божиите пения ще бъдат в устата им,<br/>И меч от двете страни остър в ръката им,<p></p><i>Božiite penija šte bǎdat v ustata im,<br/>I meč ot dvete strani ostǎr v rǎkata im,</i>


text:
За да правят отмъщение на езичниците,<br/>Наказание на народите,<p></p><i>Za da pravjat otmǎštenie na ezičnicite,<br/>Nakazanie na narodite,</i>


text:
За да вържат царете им с вериги,<br/>И благородните им с железни окови.<p></p><i>Za da vǎržat carete im s verigi,<br/>I blagorodnite im s železni okovi.</i>


text:
За да направят върх тях написания съд.<br/>Тая чест принадлежи на всичките негови преподобни. Алилуя.<p></p><i>Za da napravjat vǎrh tjah napisanija sǎd.<br/>Taja čest prinadleži na vsičkite negovi prepodobni. Aliluja.</i>


text:
Алилуия! Хвалете Бога в светилището му;<br/>Хвалете го в твърдта на силата му<p></p><i>Aliluija! Hvalete Boga v svetilišteto mu;<br/>Hvalete go v tvǎrdta na silata mu</i>


text:
Хвалете го за могуществото му;<br/>Хвалете го според голямото негово величество.<p></p><i>Hvalete go za moguštestvoto mu;<br/>Hvalete go spored goljamoto negovo veličestvo.</i>


text:
Хвалете го с тръбен глас;<br/>Хвалете го с псалтир и китара.<p></p><i>Hvalete go s trǎben glas;<br/>Hvalete go s psaltir i kitara.</i>


text:
Хвалете го с тъпан и ликуване;<br/>Хвалете го съ струни и съ свирки.<p></p><i>Hvalete go s tǎpan i likuvane;<br/>Hvalete go sǎ struni i sǎ svirki.</i>


text:
Хвалете го с доброгласни кимвали;<br/>Хвалете Го с възклицателни кимвали.<p></p><i>Hvalete go s dobroglasni kimvali;<br/>Hvalete Go s vǎzklicatelni kimvali.</i>


text:
Притчи на Соломона Давидовия син, царя Израилев,<p></p><i>Pritči na Solomona Davidovija sin, carja Izrailev,</i>


text:
За да познае някой мъдрост и учение,<br/>За да разбере думи на благоразумие,<p></p><i>Za da poznae njakoj mǎdrost i učenie,<br/>Za da razbere dumi na blagorazumie,</i>


text:
За да приеме учение в разум,<br/>В правда, съдба, и правота,<p></p><i>Za da prieme učenie v razum,<br/>V pravda, sǎdba, i pravota,</i>


text:
За да даде остроумие на простите,<br/>И на младия знание и разсъждение.<p></p><i>Za da dade ostroumie na prostite,<br/>I na mladija znanie i razsǎždenie.</i>


text:
Мъдрият нека слуша и ще стане по-мъдър,<br/>И разумният ще придобие разсмотрение;<p></p><i>Mǎdrijat neka sluša i šte stane po-mǎdǎr,<br/>I razumnijat šte pridobie razsmotrenie;</i>


text:
За да разумява притча, и иносказание,<br/>Реченията на мъдрите, и гаданията им.<p></p><i>Za da razumjava pritča, i inoskazanie,<br/>Rečenijata na mǎdrite, i gadanijata im.</i>


text:
Начало на мъдростта е страх Господен:<br/>Безумните презират мъдростта и учението.<p></p><i>Načalo na mǎdrostta e strah Gospoden:<br/>Bezumnite prezirat mǎdrostta i učenieto.</i>


text:
Слушай, сине мой, поучението на отца си,<br/>И не отхвърляй наставлението на майка си;<p></p><i>Slušaj, sine moj, poučenieto na otca si,<br/>I ne othvǎrljaj nastavlenieto na majka si;</i>


text:
Защото те ще са венец от благодат за главата ти,<br/>И огърлие около врата ти.<p></p><i>Zaštoto te šte sa venec ot blagodat za glavata ti,<br/>I ogǎrlie okolo vrata ti.</i>


text:
Сине мой, ако поискат грешните да те примамят,<br/>Да не съизволиш;<p></p><i>Sine moj, ako poiskat grešnite da te primamjat,<br/>Da ne sǎizvoliš;</i>


text:
Ако рекат: Ела с нас;<br/>Да направим засада за кръв,<br/>Да причакаме без причина неповинния;<p></p><i>Ako rekat: Ela s nas;<br/>Da napravim zasada za krǎv,<br/>Da pričakame bez pričina nepovinnija;</i>


text:
Както ад да ги погълнем живи,<br/>И цели както слазящите в рова;<p></p><i>Kakto ad da gi pogǎlnem živi,<br/>I celi kakto slazjaštite v rova;</i>


text:
Ще намерим всякакъв скъпоценен имот,<br/>Ще напълним домовете си с користи:<p></p><i>Šte namerim vsjakakǎv skǎpocenen imot,<br/>Šte napǎlnim domovete si s koristi:</i>


text:
Тури жребия си между нас,<br/>Една кесия да имаме всинца;<p></p><i>Turi žrebija si meždu nas,<br/>Edna kesija da imame vsinca;</i>


text:
Сине мой, не ходи на път с тях;<br/>Въздържай ногата си от пътеките им;<p></p><i>Sine moj, ne hodi na pǎt s tjah;<br/>Vǎzdǎržaj nogata si ot pǎtekite im;</i>


text:
Защото техните нозе тичат към злото,<br/>И спешат да проливат кръв.<p></p><i>Zaštoto tehnite noze tičat kǎm zloto,<br/>I spešat da prolivat krǎv.</i>


text:
Наистина напразно се простира мрежа<br/>Пред очите на всяка птица.<p></p><i>Naistina naprazno se prostira mreža<br/>Pred očite na vsjaka ptica.</i>


text:
И те правят засада против своята си кръв,<br/>Причакват своите си души.<p></p><i>I te pravjat zasada protiv svojata si krǎv,<br/>Pričakvat svoite si duši.</i>


text:
Такива се пътищата на всеки лихоимец:<br/>Лихоимството отнема живота на обладаните от него.<p></p><i>Takiva se pǎtištata na vseki lihoimec:<br/>Lihoimstvoto otnema života na obladanite ot nego.</i>


text:
Мъдростта възглашава вън,<br/>Издава гласа си по стъгдите,<p></p><i>Mǎdrostta vǎzglašava vǎn,<br/>Izdava glasa si po stǎgdite,</i>


text:
Вика по главните места на тържищата,<br/>Въ входовете на портите,<br/>Възвещава през града думите си:<p></p><i>Vika po glavnite mesta na tǎržištata,<br/>Vǎ vhodovete na portite,<br/>Vǎzveštava prez grada dumite si:</i>


text:
До кога, глупави, ще обичате глупостта,<br/>И присмивателите ще се наслаждават в присмиванията си,<br/>И безумните ще мразят знанието?<p></p><i>Do koga, glupavi, šte običate glupostta,<br/>I prismivatelite šte se naslaždavat v prismivanijata si,<br/>I bezumnite šte mrazjat znanieto?</i>


text:
Обърнете се към моите обличения;<br/>Ето, аз ще излея духа си на вас,<br/>Ще ви направя да разумеете словата ми.<p></p><i>Obǎrnete se kǎm moite obličenija;<br/>Eto, az šte izleja duha si na vas,<br/>Šte vi napravja da razumeete slovata mi.</i>


text:
Понеже аз викнах, а вие не послушахте,<br/>Простирах ръката си, и никой не внимаваше,<p></p><i>Poneže az viknah, a vie ne poslušahte,<br/>Prostirah rǎkata si, i nikoj ne vnimavaše,</i>


text:
Но отхвърлихте всичкия ми съвет,<br/>И обличението ми не рачихте, -<p></p><i>No othvǎrlihte vsičkija mi sǎvet,<br/>I obličenieto mi ne račihte, -</i>


text:
И аз ще се присмея на гибелта ви;<br/>Ще се зарадвам когато ви нападне страхът ви.<p></p><i>I az šte se prismeja na gibelta vi;<br/>Šte se zaradvam kogato vi napadne strahǎt vi.</i>


text:
Когато страхът ви нападне като запустителна буря,<br/>И гибелта ви се устреми като вихрушка,<br/>Когато скърб и утеснение дойдат на вас,<p></p><i>Kogato strahǎt vi napadne kato zapustitelna burja,<br/>I gibelta vi se ustremi kato vihruška,<br/>Kogato skǎrb i utesnenie dojdat na vas,</i>


text:
Тогаз ще ме призоват, но аз не ще отговоря;<br/>Ревностно ще ме търсят, но няма да ме намерят.<p></p><i>Togaz šte me prizovat, no az ne šte otgovorja;<br/>Revnostno šte me tǎrsjat, no njama da me namerjat.</i>


text:
Понеже намразиха знанието,<br/>И страха Господен не избраха,<p></p><i>Poneže namraziha znanieto,<br/>I straha Gospoden ne izbraha,</i>


text:
Не рачиха съвета ми,<br/>Презряха всичкото ми обличение,<p></p><i>Ne račiha sǎveta mi,<br/>Prezrjaha vsičkoto mi obličenie,</i>


text:
За то ще ядат от плодовете на своя си път,<br/>И ще се наситят от своите си намислювания.<p></p><i>Za to šte jadat ot plodovete na svoja si pǎt,<br/>I šte se nasitjat ot svoite si namisljuvanija.</i>


text:
Защото глупавите ще ги умъртви престъплението им,<br/>И безумните ще ги погуби небрежението им;<p></p><i>Zaštoto glupavite šte gi umǎrtvi prestǎplenieto im,<br/>I bezumnite šte gi pogubi nebreženieto im;</i>


text:
Но този който ме слуша ще живее в безопасност.<br/>И ще е в тишина без да се бои от зло.<p></p><i>No tozi kojto me sluša šte živee v bezopasnost.<br/>I šte e v tišina bez da se boi ot zlo.</i>


text:
Сине мой, ако приемеш думите ми,<br/>И скриеш заповедите ми при себе си,<p></p><i>Sine moj, ako priemeš dumite mi,<br/>I skrieš zapovedite mi pri sebe si,</i>


text:
Ако имаш ухото си внимателно в мъдрост,<br/>Сърдцето си склонно в разум,<p></p><i>Ako imaš uhoto si vnimatelno v mǎdrost,<br/>Sǎrdceto si sklonno v razum,</i>


text:
И ако призовеш благоразумието,<br/>И възвисиш глас към разума,<p></p><i>I ako prizoveš blagorazumieto,<br/>I vǎzvisiš glas kǎm razuma,</i>


text:
Ако го потърсиш като сребро,<br/>И го подириш като съкровища,<p></p><i>Ako go potǎrsiš kato srebro,<br/>I go podiriš kato sǎkrovišta,</i>


text:
Тогаз ще разумееш страха Господен,<br/>И ще намериш Божието познание.<p></p><i>Togaz šte razumeeš straha Gospoden,<br/>I šte nameriš Božieto poznanie.</i>


text:
Защото Господ дава мъдрост;<br/>Из устата му излазят знание и разум.<p></p><i>Zaštoto Gospod dava mǎdrost;<br/>Iz ustata mu izlazjat znanie i razum.</i>


text:
Съкровиществува спасение за правите<br/>Щит е на ходещите в цялост.<p></p><i>Sǎkrovištestvuva spasenie za pravite<br/>Štit e na hodeštite v cjalost.</i>


text:
Защищава пътищата на правдата,<br/>И съхранява пътя на преподобните си.<p></p><i>Zaštištava pǎtištata na pravdata,<br/>I sǎhranjava pǎtja na prepodobnite si.</i>


text:
Тогаз ще разумееш правда и съд<br/>И правота, - всеки добър път.<p></p><i>Togaz šte razumeeš pravda i sǎd<br/>I pravota, - vseki dobǎr pǎt.</i>


text:
Ако влезе мъдрост в сърдцето ти,<br/>И знание услаждава душата ти,<p></p><i>Ako vleze mǎdrost v sǎrdceto ti,<br/>I znanie uslaždava dušata ti,</i>


text:
Разсъждение ще те пази,<br/>Благоразумие ще те съхранява;<p></p><i>Razsǎždenie šte te pazi,<br/>Blagorazumie šte te sǎhranjava;</i>


text:
За да те освобождава от лош път,<br/>От человека който говори строптиво,<p></p><i>Za da te osvoboždava ot loš pǎt,<br/>Ot čeloveka kojto govori stroptivo,</i>


text:
От онези които оставят пътищата на правостта,<br/>За да ходят в пътищата на тъмнината,<p></p><i>Ot onezi koito ostavjat pǎtištata na pravostta,<br/>Za da hodjat v pǎtištata na tǎmninata,</i>


text:
Които се наслаждават за да правят зло,<br/>Радват се за строптивостите на злите,<p></p><i>Koito se naslaždavat za da pravjat zlo,<br/>Radvat se za stroptivostite na zlite,</i>


text:
На които пътищата са криви<br/>И пътеките им строптиви;<p></p><i>Na koito pǎtištata sa krivi<br/>I pǎtekite im stroptivi;</i>


text:
За да те избави от людска жена,<br/>От чужда която ласкае с думите си,<p></p><i>Za da te izbavi ot ljudska žena,<br/>Ot čužda kojato laskae s dumite si,</i>


text:
Която е оставила другаря на младостта си,<br/>И е забравила завета на Бога своего;<p></p><i>Kojato e ostavila drugarja na mladostta si,<br/>I e zabravila zaveta na Boga svoego;</i>


text:
(Защото домът й низводи при смъртта,<br/>И стъпките й при мъртвите;<p></p><i>(Zaštoto domǎt j nizvodi pri smǎrtta,<br/>I stǎpkite j pri mǎrtvite;</i>


text:
Всички които влазят при нея не се връщат,<br/>Нито стигат пътищата на живота);<p></p><i>Vsički koito vlazjat pri neja ne se vrǎštat,<br/>Nito stigat pǎtištata na života);</i>


text:
За да ходиш ти в пътя на добрите,<br/>И да пазиш пътеките на праведните.<p></p><i>Za da hodiš ti v pǎtja na dobrite,<br/>I da paziš pǎtekite na pravednite.</i>


text:
Защото правите ще се населят на земята,<br/>И непорочните ще останат на нея.<p></p><i>Zaštoto pravite šte se naseljat na zemjata,<br/>I neporočnite šte ostanat na neja.</i>


text:
А нечестивите ще се отсекат от земята,<br/>И законопрестъпниците ще се изкоренят от нея.<p></p><i>A nečestivite šte se otsekat ot zemjata,<br/>I zakonoprestǎpnicite šte se izkorenjat ot neja.</i>


text:
Сине мой, не забравяй закона ми,<br/>И сърдцето ти да пази заповедите ми;<p></p><i>Sine moj, ne zabravjaj zakona mi,<br/>I sǎrdceto ti da pazi zapovedite mi;</i>


text:
Защото дългота на дни, и лета на живот,<br/>И мир ще ти притурят те.<p></p><i>Zaštoto dǎlgota na dni, i leta na život,<br/>I mir šte ti priturjat te.</i>


text:
Милост и истина да те не оставят;<br/>Вържи ги около врата си; начертай ги на плочата на сърдцето си.<p></p><i>Milost i istina da te ne ostavjat;<br/>Vǎrži gi okolo vrata si; načertaj gi na pločata na sǎrdceto si.</i>


text:
Така ще намериш благодат и добромислие<br/>Пред Бога и человеците.<p></p><i>Taka šte nameriš blagodat i dobromislie<br/>Pred Boga i čelovecite.</i>


text:
Уповай на Господа от всичкото си сърдце,<br/>И не се облягай на своя разум.<p></p><i>Upovaj na Gospoda ot vsičkoto si sǎrdce,<br/>I ne se obljagaj na svoja razum.</i>


text:
Въ всичките си пътища познавай него;<br/>И той ще оправя стъпките ти.<p></p><i>Vǎ vsičkite si pǎtišta poznavaj nego;<br/>I toj šte opravja stǎpkite ti.</i>


text:
Не мечтай себе си мъдър;<br/>Бой се от Господа, и уклонявай се от зло;<p></p><i>Ne mečtaj sebe si mǎdǎr;<br/>Boj se ot Gospoda, i uklonjavaj se ot zlo;</i>


text:
То ще е здраве в жилите ти<br/>И мозък в костите ти.<p></p><i>To šte e zdrave v žilite ti<br/>I mozǎk v kostite ti.</i>


text:
Почитай Господа от имота си<br/>И от начатките на всичкия си доход;<p></p><i>Počitaj Gospoda ot imota si<br/>I ot načatkite na vsičkija si dohod;</i>


text:
И ще се изпълнят житниците ти с изобилие,<br/>И жлебовете ти ще се преливат с ново вино.<p></p><i>I šte se izpǎlnjat žitnicite ti s izobilie,<br/>I žlebovete ti šte se prelivat s novo vino.</i>


text:
Сине мой, не презирай наказанието Господне,<br/>И да ти не дотегнува когато те обличава той;<p></p><i>Sine moj, ne preziraj nakazanieto Gospodne,<br/>I da ti ne dotegnuva kogato te obličava toj;</i>


text:
Защото Господ обличава когото обича,<br/>Както и отец сина когото милва.<p></p><i>Zaštoto Gospod obličava kogoto običa,<br/>Kakto i otec sina kogoto milva.</i>


text:
Блажен человек който е намерил мъдрост,<br/>И человек който е придобил разум;<p></p><i>Blažen čelovek kojto e nameril mǎdrost,<br/>I čelovek kojto e pridobil razum;</i>


text:
Защото нейната търговия е по-добра от търговията на сребро,<br/>И печалбата й от чисто злато.<p></p><i>Zaštoto nejnata tǎrgovija e po-dobra ot tǎrgovijata na srebro,<br/>I pečalbata j ot čisto zlato.</i>


text:
По-скъпоценна е от многоценни камене;<br/>И всичко каквото би пожелал ти не се сравнява с нея.<p></p><i>Po-skǎpocenna e ot mnogocenni kamene;<br/>I vsičko kakvoto bi poželal ti ne se sravnjava s neja.</i>


text:
Дългота на дни е в десницата й,<br/>А в левицата й богатство и слава.<p></p><i>Dǎlgota na dni e v desnicata j,<br/>A v levicata j bogatstvo i slava.</i>


text:
Пътищата й са пътища приятни,<br/>И всичките й пътеки мир.<p></p><i>Pǎtištata j sa pǎtišta prijatni,<br/>I vsičkite j pǎteki mir.</i>


text:
Дърво на живот е за тези които я пригръщат;<br/>И блажени са които я държат.<p></p><i>Dǎrvo na život e za tezi koito ja prigrǎštat;<br/>I blaženi sa koito ja dǎržat.</i>


text:
С мъдрост основа земята;<br/>Утвърди небесата с разум.<p></p><i>S mǎdrost osnova zemjata;<br/>Utvǎrdi nebesata s razum.</i>


text:
чрез неговото знание се отвориха бездните,<br/>И от облаците капе роса.<p></p><i>črez negovoto znanie se otvoriha bezdnite,<br/>I ot oblacite kape rosa.</i>


text:
Сине мой, да се не отдалечат тези неща от очите ти;<br/>Пази здравомислие и разсъждение;<p></p><i>Sine moj, da se ne otdalečat tezi nešta ot očite ti;<br/>Pazi zdravomislie i razsǎždenie;</i>


text:
И ще бъдат живот на душата ти<br/>И благодат на врата ти.<p></p><i>I šte bǎdat život na dušata ti<br/>I blagodat na vrata ti.</i>


text:
Тогаз ще ходиш безопасно в пътя си,<br/>И ногата ти не ще се спъне.<p></p><i>Togaz šte hodiš bezopasno v pǎtja si,<br/>I nogata ti ne šte se spǎne.</i>


text:
Когато лягаш не ще се страхуваш;<br/>Ей ще лягаш, и сънът ти ще е сладък.<p></p><i>Kogato ljagaš ne šte se strahuvaš;<br/>Ej šte ljagaš, i sǎnǎt ti šte e sladǎk.</i>


text:
Не ще се боиш от внезапен страх,<br/>Нито от погибелта на нечестивите когато нападне;<p></p><i>Ne šte se boiš ot vnezapen strah,<br/>Nito ot pogibelta na nečestivite kogato napadne;</i>


text:
Защото Господ ще бъде упование твое,<br/>Ии ще упази ногата ти да се не хване.<p></p><i>Zaštoto Gospod šte bǎde upovanie tvoe,<br/>Ii šte upazi nogata ti da se ne hvane.</i>


text:
Не отричай доброто към онези на които се стои<br/>Когато ти дава ръка да го направиш.<p></p><i>Ne otričaj dobroto kǎm onezi na koito se stoi<br/>Kogato ti dava rǎka da go napraviš.</i>


text:
Не казвай на ближния си:<br/>Иди и върни се пак, и утре ще ти дам,<br/>Като го имаш при себе си.<p></p><i>Ne kazvaj na bližnija si:<br/>Idi i vǎrni se pak, i utre šte ti dam,<br/>Kato go imaš pri sebe si.</i>


text:
Не крой зло против ближния си<br/>Който с уверение живее при тебе.<p></p><i>Ne kroj zlo protiv bližnija si<br/>Kojto s uverenie živee pri tebe.</i>


text:
Не се карай с някого без причина,<br/>Като не ти е направил зло.<p></p><i>Ne se karaj s njakogo bez pričina,<br/>Kato ne ti e napravil zlo.</i>


text:
Не ревнувай на насилник человек,<br/>И не избирай ни един от пътищата му;<p></p><i>Ne revnuvaj na nasilnik čelovek,<br/>I ne izbiraj ni edin ot pǎtištata mu;</i>


text:
Защото Господ се гнуси от строптивия,<br/>А тайната му е с праведните.<p></p><i>Zaštoto Gospod se gnusi ot stroptivija,<br/>A tajnata mu e s pravednite.</i>


text:
Проклетия от Господа е в дома на нечестивия;<br/>А благославя той жилището на праведните.<p></p><i>Prokletija ot Gospoda e v doma na nečestivija;<br/>A blagoslavja toj žilišteto na pravednite.</i>


text:
Наистина той се присмива на присмивателите;<br/>А на смирените дава благодат.<p></p><i>Naistina toj se prismiva na prismivatelite;<br/>A na smirenite dava blagodat.</i>


text:
Мъдрите ще наследят слава;<br/>А повишението на безумните ще е безчестие.<p></p><i>Mǎdrite šte nasledjat slava;<br/>A povišenieto na bezumnite šte e bezčestie.</i>


text:
Послушайте, чада, бащино поучение,<br/>И внимавайте да се научите разум:<p></p><i>Poslušajte, čada, baštino poučenie,<br/>I vnimavajte da se naučite razum:</i>


text:
Защото ви давам добро учение:<br/>Не оставяйте наставлението ми.<p></p><i>Zaštoto vi davam dobro učenie:<br/>Ne ostavjajte nastavlenieto mi.</i>


text:
Защото и аз бях син на отца си,<br/>Гален и един на майка си:<p></p><i>Zaštoto i az bjah sin na otca si,<br/>Galen i edin na majka si:</i>


text:
И той ме наставляваше и говореше ми:<br/>Нека държи сърдцето ти думите ми:<br/>Пази заповедите ми, и ще живееш.<p></p><i>I toj me nastavljavaše i govoreše mi:<br/>Neka dǎrži sǎrdceto ti dumite mi:<br/>Pazi zapovedite mi, i šte živeeš.</i>


text:
Придобий мъдрост, придобий разум:<br/>Не я забравяй, нито да се уклониш от думите на устата ми.<p></p><i>Pridobij mǎdrost, pridobij razum:<br/>Ne ja zabravjaj, nito da se ukloniš ot dumite na ustata mi.</i>


text:
Не я оставяй, и ще те пази:<br/>Обичай я, и ще те варди.<p></p><i>Ne ja ostavjaj, i šte te pazi:<br/>Običaj ja, i šte te vardi.</i>


text:
Най-главното е мъдрост: придобивай мъдрост:<br/>И при всичкото си придобиване придобивай разум.<p></p><i>Naj-glavnoto e mǎdrost: pridobivaj mǎdrost:<br/>I pri vsičkoto si pridobivane pridobivaj razum.</i>


text:
Въздигай я, и ще те възвиси:<br/>Ще те прослави когато я пригърнеш.<p></p><i>Vǎzdigaj ja, i šte te vǎzvisi:<br/>Šte te proslavi kogato ja prigǎrneš.</i>


text:
Ще положи на главата ти венец на благодат:<br/>Ще ти даде корона на слава.<p></p><i>Šte položi na glavata ti venec na blagodat:<br/>Šte ti dade korona na slava.</i>


text:
Слушай, сине мой, и приими думите ми;<br/>И ще се умножат годините на живота ти.<p></p><i>Slušaj, sine moj, i priimi dumite mi;<br/>I šte se umnožat godinite na života ti.</i>


text:
Наставлявал съм те в пътя на мъдростта:<br/>Водил съм те по прави пътеки.<p></p><i>Nastavljaval sǎm te v pǎtja na mǎdrostta:<br/>Vodil sǎm te po pravi pǎteki.</i>


text:
Когато ходиш, стъпките ти не ще бъдат утеснени;<br/>И когато тичаш няма да се спънеш.<p></p><i>Kogato hodiš, stǎpkite ti ne šte bǎdat utesneni;<br/>I kogato tičaš njama da se spǎneš.</i>


text:
Хвани се за поучението: недей го оставя:<br/>Пази го, понеже то е животът ти.<p></p><i>Hvani se za poučenieto: nedej go ostavja:<br/>Pazi go, poneže to e životǎt ti.</i>


text:
Не влизай в пътеките на нечестивите,<br/>И не ходи в пътя на лошите.<p></p><i>Ne vlizaj v pǎtekite na nečestivite,<br/>I ne hodi v pǎtja na lošite.</i>


text:
Отбягвай от него, не минувай през него,<br/>Уклони се от него, и замини.<p></p><i>Otbjagvaj ot nego, ne minuvaj prez nego,<br/>Ukloni se ot nego, i zamini.</i>


text:
Защото те не заспиват ако не сторят зло;<br/>И сън ги не хваща ако не спънат:<p></p><i>Zaštoto te ne zaspivat ako ne storjat zlo;<br/>I sǎn gi ne hvašta ako ne spǎnat:</i>


text:
Понеже ядат хляб на нечестие,<br/>И пият вино на насилство.<p></p><i>Poneže jadat hljab na nečestie,<br/>I pijat vino na nasilstvo.</i>


text:
Но пътят на праведните е като виделото на разсъвнуването,<br/>Което свети повече и повече доде стане съвършен ден.<p></p><i>No pǎtjat na pravednite e kato videloto na razsǎvnuvaneto,<br/>Koeto sveti poveče i poveče dode stane sǎvǎršen den.</i>


text:
Пътят на нечестивите е като тъмнина:<br/>Не знаят от що се спъват.<p></p><i>Pǎtjat na nečestivite e kato tǎmnina:<br/>Ne znajat ot što se spǎvat.</i>


text:
Сине мой, внимавай в думите ми:<br/>Приклони ухото си към говоренията ми.<p></p><i>Sine moj, vnimavaj v dumite mi:<br/>Prikloni uhoto si kǎm govorenijata mi.</i>


text:
Да се не отдалечат от очите ти:<br/>Пази ги вътре в сърдцето си;<p></p><i>Da se ne otdalečat ot očite ti:<br/>Pazi gi vǎtre v sǎrdceto si;</i>


text:
Защото са живот за тези които ги намерват,<br/>И изцеление на всичката им плът.<p></p><i>Zaštoto sa život za tezi koito gi namervat,<br/>I izcelenie na vsičkata im plǎt.</i>


text:
С най-голямо пазене пази сърдцето си:<br/>Защото от него са изворите на живота.<p></p><i>S naj-goljamo pazene pazi sǎrdceto si:<br/>Zaštoto ot nego sa izvorite na života.</i>


text:
Отхвърли от себе си строптиви уста,<br/>И отдалечи от себе си развращени устни.<p></p><i>Othvǎrli ot sebe si stroptivi usta,<br/>I otdaleči ot sebe si razvrašteni ustni.</i>


text:
Очите ти нека гледат право;<br/>И клепачите ти нека бъдат оправени пред тебе.<p></p><i>Očite ti neka gledat pravo;<br/>I klepačite ti neka bǎdat opraveni pred tebe.</i>


text:
Уравнявай ходенето на нозете си;<br/>И всичките ти пътища ще се оправят.<p></p><i>Uravnjavaj hodeneto na nozete si;<br/>I vsičkite ti pǎtišta šte se opravjat.</i>


text:
Не се отбивай ни на дясно ни на ляво:<br/>Уклони ногата си от зло.<p></p><i>Ne se otbivaj ni na djasno ni na ljavo:<br/>Ukloni nogata si ot zlo.</i>


text:
Сине мой, внимавай в мъдростта ми,<br/>Приклони ухото си в разума ми;<p></p><i>Sine moj, vnimavaj v mǎdrostta mi,<br/>Prikloni uhoto si v razuma mi;</i>


text:
За да съхраняваш разсъждение,<br/>И устните ти да пазят знание.<p></p><i>Za da sǎhranjavaš razsǎždenie,<br/>I ustnite ti da pazjat znanie.</i>


text:
Защото от устните на чуждата жена капе мед от сотъ,<br/>И небцето й е по-меко от елей:<p></p><i>Zaštoto ot ustnite na čuždata žena kape med ot sotǎ,<br/>I nebceto j e po-meko ot elej:</i>


text:
Но сетнините й са горчиви като пелин,<br/>Остри като меч от две страни изострен.<p></p><i>No setninite j sa gorčivi kato pelin,<br/>Ostri kato meč ot dve strani izostren.</i>


text:
Нозете й слазят в смърт:<br/>Стъпките й достигат до ад.<p></p><i>Nozete j slazjat v smǎrt:<br/>Stǎpkite j dostigat do ad.</i>


text:
За да не разсъдиш пътя на живота,<br/>Нейните пътеки са непостоянни, та да ги не познаеш ти.<p></p><i>Za da ne razsǎdiš pǎtja na života,<br/>Nejnite pǎteki sa nepostojanni, ta da gi ne poznaeš ti.</i>


text:
И сега, чада, послушайте ме,<br/>И не отстъпвайте от думите на устата ми.<p></p><i>I sega, čada, poslušajte me,<br/>I ne otstǎpvajte ot dumite na ustata mi.</i>


text:
Отдалечи пътя си от нея,<br/>И не приближавай се при вратата на дома й,<p></p><i>Otdaleči pǎtja si ot neja,<br/>I ne približavaj se pri vratata na doma j,</i>


text:
За да не дадеш честта си на други,<br/>И годините си на немилостивите;<p></p><i>Za da ne dadeš čestta si na drugi,<br/>I godinite si na nemilostivite;</i>


text:
За да се не наситят чужди от имота ти,<br/>И трудовете ти да не идат в чужд дом;<p></p><i>Za da se ne nasitjat čuždi ot imota ti,<br/>I trudovete ti da ne idat v čužd dom;</i>


text:
А ти да въздишаш в сетнините си,<br/>Когато плътта ти и тялото ти се изнурят,<p></p><i>A ti da vǎzdišaš v setninite si,<br/>Kogato plǎtta ti i tjaloto ti se iznurjat,</i>


text:
И да казваш: Как намразих поучението,<br/>И сърдцето ми презря обличението,<p></p><i>I da kazvaš: Kak namrazih poučenieto,<br/>I sǎrdceto mi prezrja obličenieto,</i>


text:
И не послушах гласа на учителите си,<br/>Нито приклоних ухото си към наставниците си!<p></p><i>I ne poslušah glasa na učitelite si,<br/>Nito priklonih uhoto si kǎm nastavnicite si!</i>


text:
Малко остана да се намеря в всяко зло<br/>Всред събранието и сонмището.<p></p><i>Malko ostana da se namerja v vsjako zlo<br/>Vsred sǎbranieto i sonmišteto.</i>


text:
Пий вода от щерната си,<br/>И оназ която извира от кладенеца ти.<p></p><i>Pij voda ot šternata si,<br/>I onaz kojato izvira ot kladeneca ti.</i>


text:
Нека се изливат вън твоите извори<br/>Като водни отоци по стъгдите.<p></p><i>Neka se izlivat vǎn tvoite izvori<br/>Kato vodni otoci po stǎgdite.</i>


text:
Да бъдат те на самаго тебе,<br/>А не и на чужди с тебе.<p></p><i>Da bǎdat te na samago tebe,<br/>A ne i na čuždi s tebe.</i>


text:
Да бъде благословен твоят източник:<br/>И весели се с жената на младостта си.<p></p><i>Da bǎde blagosloven tvojat iztočnik:<br/>I veseli se s ženata na mladostta si.</i>


text:
Тя да ти бъде като елен рачителна и сърна мила:<br/>Нейните гръди да те напояват въ всяко време:<br/>Възхищавай се всякога от любовта й.<p></p><i>Tja da ti bǎde kato elen račitelna i sǎrna mila:<br/>Nejnite grǎdi da te napojavat vǎ vsjako vreme:<br/>Vǎzhištavaj se vsjakoga ot ljubovta j.</i>


text:
И защо, сине мой, да се възхищаваш от чужда,<br/>И искаш да пригръщаш пазухата на чужда жена?<p></p><i>I zašto, sine moj, da se vǎzhištavaš ot čužda,<br/>I iskaš da prigrǎštaš pazuhata na čužda žena?</i>


text:
Понеже пътищата на человека са пред очите на Господа;<br/>И той измерва всичките му пътеки.<p></p><i>Poneže pǎtištata na čeloveka sa pred očite na Gospoda;<br/>I toj izmerva vsičkite mu pǎteki.</i>


text:
Нечестивия ще го хванат своите му беззакония:<br/>И с въжата на греха си ще бъде уловен.<p></p><i>Nečestivija šte go hvanat svoite mu bezzakonija:<br/>I s vǎžata na greha si šte bǎde uloven.</i>


text:
Той ще умре без поучение,<br/>И от множеството на безумието си ще се заблуди.<p></p><i>Toj šte umre bez poučenie,<br/>I ot množestvoto na bezumieto si šte se zabludi.</i>


text:
Сине мой, ако си станал поръчник за приятеля си,<br/>Или си дал ръка за някого чужд,<p></p><i>Sine moj, ako si stanal porǎčnik za prijatelja si,<br/>Ili si dal rǎka za njakogo čužd,</i>


text:
Впримчил си се с думите на устата си,<br/>Хванал си се с думите на устата си.<p></p><i>Vprimčil si se s dumite na ustata si,<br/>Hvanal si se s dumite na ustata si.</i>


text:
Направи прочее това, сине мой, и отърви се<br/>Понеже си паднал в ръцете на приятеля си, -<br/>Иди, припадни, и принуди приятеля си.<p></p><i>Napravi pročee tova, sine moj, i otǎrvi se<br/>Poneže si padnal v rǎcete na prijatelja si, -<br/>Idi, pripadni, i prinudi prijatelja si.</i>


text:
Не давай сън на очите си,<br/>Нито дремане на клепачите си:<p></p><i>Ne davaj sǎn na očite si,<br/>Nito dremane na klepačite si:</i>


text:
Отърви се като сърна от ръката на ловец,<br/>И като птица от ръката на птицеловец.<p></p><i>Otǎrvi se kato sǎrna ot rǎkata na lovec,<br/>I kato ptica ot rǎkata na pticelovec.</i>


text:
Иди при мравката, о лениве,<br/>Прегледай пътищата й и стани мъдър, -<p></p><i>Idi pri mravkata, o lenive,<br/>Pregledaj pǎtištata j i stani mǎdǎr, -</i>


text:
Която, ако и да няма началник,<br/>Настоятел, или управител,<p></p><i>Kojato, ako i da njama načalnik,<br/>Nastojatel, ili upravitel,</i>


text:
Приготвя храната си лете,<br/>Събира храната си в жетва.<p></p><i>Prigotvja hranata si lete,<br/>Sǎbira hranata si v žetva.</i>


text:
До кога ще спиш, лениве?<br/>Кога ще станеш от съна си?<p></p><i>Do koga šte spiš, lenive?<br/>Koga šte staneš ot sǎna si?</i>


text:
Малко спане, малко дремане, малко сгъване на ръце за сън:<p></p><i>Malko spane, malko dremane, malko sgǎvane na rǎce za sǎn:</i>


text:
После сиромашията ти дохожда като пътник,<br/>И скудостта ти като оръжен мъж.<p></p><i>Posle siromašijata ti dohožda kato pǎtnik,<br/>I skudostta ti kato orǎžen mǎž.</i>


text:
Лошият человек, беззаконният человек,<br/>Ходи с развратни уста,<p></p><i>Lošijat čelovek, bezzakonnijat čelovek,<br/>Hodi s razvratni usta,</i>


text:
Намигнува с очите си,<br/>Дава знак с нозете си,<br/>Учи с пръстите си,<p></p><i>Namignuva s očite si,<br/>Dava znak s nozete si,<br/>Uči s prǎstite si,</i>


text:
Има развратно сърдце въ всяко време,<br/>Крои зло, сее раздори:<p></p><i>Ima razvratno sǎrdce vǎ vsjako vreme,<br/>Kroi zlo, see razdori:</i>


text:
За това внезапно ще дойде погибелта му:<br/>Тутакси ще се съкруши неизцелимо.<p></p><i>Za tova vnezapno šte dojde pogibelta mu:<br/>Tutaksi šte se sǎkruši neizcelimo.</i>


text:
Тия шест мрази Господ,<br/>И седем са мерзост на душата му: -<p></p><i>Tija šest mrazi Gospod,<br/>I sedem sa merzost na dušata mu: -</i>


text:
Очи горделиви, език лъжлив,<br/>И ръце които проливат кръв неповинна,<p></p><i>Oči gordelivi, ezik lǎžliv,<br/>I rǎce koito prolivat krǎv nepovinna,</i>


text:
Сърдце което крои лоши намислювания,<br/>Нозе които тичат скоро да правят зло,<p></p><i>Sǎrdce koeto kroi loši namisljuvanija,<br/>Noze koito tičat skoro da pravjat zlo,</i>


text:
Свидетел лъжлив който говори лъжа,<br/>И онзи който сее раздори между братя.<p></p><i>Svidetel lǎžliv kojto govori lǎža,<br/>I onzi kojto see razdori meždu bratja.</i>


text:
Сине мой, пази заповедта на отца си,<br/>И не отхвърляй закона на майка си.<p></p><i>Sine moj, pazi zapovedta na otca si,<br/>I ne othvǎrljaj zakona na majka si.</i>


text:
Вържи ги за всегда за сърдцето си,<br/>И обвий ги около врата си.<p></p><i>Vǎrži gi za vsegda za sǎrdceto si,<br/>I obvij gi okolo vrata si.</i>


text:
Кога ходиш ще те води;<br/>Кога спиш ще те пази;<br/>Кога се събудиш ще се разговаря с тебе.<p></p><i>Koga hodiš šte te vodi;<br/>Koga spiš šte te pazi;<br/>Koga se sǎbudiš šte se razgovarja s tebe.</i>


text:
Защото заповедта е светилник,<br/>И законът е светлина,<br/>И поучителните обличения са път на живот,<p></p><i>Zaštoto zapovedta e svetilnik,<br/>I zakonǎt e svetlina,<br/>I poučitelnite obličenija sa pǎt na život,</i>


text:
За да те пазят от лоша жена,<br/>От ласкателния език на чужда жена.<p></p><i>Za da te pazjat ot loša žena,<br/>Ot laskatelnija ezik na čužda žena.</i>


text:
Да не похотствуваш хубостта й в сърдцето си:<br/>Да те не улови с клепачите си.<p></p><i>Da ne pohotstvuvaš hubostta j v sǎrdceto si:<br/>Da te ne ulovi s klepačite si.</i>


text:
Защото поради блудница жена достига някой в нужда за уломък хляб,<br/>А прелюбодейцата лови многоценната душа.<p></p><i>Zaštoto poradi bludnica žena dostiga njakoj v nužda za ulomǎk hljab,<br/>A preljubodejcata lovi mnogocennata duša.</i>


text:
Може ли някой да тури огън в пазухата си,<br/>И дрехите му да не изгорят?<p></p><i>Može li njakoj da turi ogǎn v pazuhata si,<br/>I drehite mu da ne izgorjat?</i>


text:
Може ли някой да ходи поразпалени въглища,<br/>И нозете му да не изгорят?<p></p><i>Može li njakoj da hodi porazpaleni vǎglišta,<br/>I nozete mu da ne izgorjat?</i>


text:
Така който влязва при жената на ближния си,<br/>Който се прикосне при нея, не ще бъде неповинен.<p></p><i>Taka kojto vljazva pri ženata na bližnija si,<br/>Kojto se prikosne pri neja, ne šte bǎde nepovinen.</i>


text:
Крадецът не бива толкоз презираем<br/>Ако краде да насити душата си когато е гладен;<p></p><i>Kradecǎt ne biva tolkoz preziraem<br/>Ako krade da nasiti dušata si kogato e gladen;</i>


text:
А ако се хване ще отдаде седмократно,<br/>Ще даде всичкия имот на къщата си.<p></p><i>A ako se hvane šte otdade sedmokratno,<br/>Šte dade vsičkija imot na kǎštata si.</i>


text:
Но който прелюбодейства с жена, той е лишен от ум:<br/>Погибел принася на душата си който прави това.<p></p><i>No kojto preljubodejstva s žena, toj e lišen ot um:<br/>Pogibel prinasja na dušata si kojto pravi tova.</i>


text:
Биения и безчестие ще намери;<br/>И срамът му няма да се заглади.<p></p><i>Bienija i bezčestie šte nameri;<br/>I sramǎt mu njama da se zagladi.</i>


text:
Защото ревнуванието е неистовство на мъжа;<br/>И не ще да помилва в деня на отмъщението.<p></p><i>Zaštoto revnuvanieto e neistovstvo na mǎža;<br/>I ne šte da pomilva v denja na otmǎštenieto.</i>


text:
Не ще да приеме никакъв изкуп,<br/>Нито ще се умилостиви ако и да умножиш даровете.<p></p><i>Ne šte da prieme nikakǎv izkup,<br/>Nito šte se umilostivi ako i da umnožiš darovete.</i>


text:
Сине мой, пази думите ми,<br/>И скрий заповедите ми при себе си.<p></p><i>Sine moj, pazi dumite mi,<br/>I skrij zapovedite mi pri sebe si.</i>


text:
Пази заповедите ми и ще живееш, -<br/>И учението ми, като зеницата на очите си.<p></p><i>Pazi zapovedite mi i šte živeeš, -<br/>I učenieto mi, kato zenicata na očite si.</i>


text:
Вържи ги за пръстите си,<br/>Начертай ги на плочата на сърдцето си.<p></p><i>Vǎrži gi za prǎstite si,<br/>Načertaj gi na pločata na sǎrdceto si.</i>


text:
Речи на мъдростта: Ти си ми сестра;<br/>И наречи разума сродник;<p></p><i>Reči na mǎdrostta: Ti si mi sestra;<br/>I nareči razuma srodnik;</i>


text:
За да те пазят от людска жена,<br/>От жена чужда която ласкае с думите си.<p></p><i>Za da te pazjat ot ljudska žena,<br/>Ot žena čužda kojato laskae s dumite si.</i>


text:
Понеже от прозореца на дома си,<br/>През решетката си, надникнах,<p></p><i>Poneže ot prozoreca na doma si,<br/>Prez rešetkata si, nadniknah,</i>


text:
И видях между безумните,<br/>Съгледах между младите, едного юноша лишен от ум,<p></p><i>I vidjah meždu bezumnite,<br/>Sǎgledah meždu mladite, ednogo junoša lišen ot um,</i>


text:
Който минуваше през улицата при ъгъла й,<br/>И отиваше в пътя към къщата й,<p></p><i>Kojto minuvaše prez ulicata pri ǎgǎla j,<br/>I otivaše v pǎtja kǎm kǎštata j,</i>


text:
Вечер в стъмнуването на деня,<br/>В тъмнината на нощта и в мрака;<p></p><i>Večer v stǎmnuvaneto na denja,<br/>V tǎmninata na noštta i v mraka;</i>


text:
И, ето, насреща му жена<br/>Облечена като блудница, и със сърдце лъстиво;<p></p><i>I, eto, nasrešta mu žena<br/>Oblečena kato bludnica, i sǎs sǎrdce lǎstivo;</i>


text:
(Бледива и упорита;<br/>Нозете й не се спират в дома й;<p></p><i>(Blediva i uporita;<br/>Nozete j ne se spirat v doma j;</i>


text:
Сега вън, сега о улиците,<br/>И причаква при всеки ъгъл;<p></p><i>Sega vǎn, sega o ulicite,<br/>I pričakva pri vseki ǎgǎl;</i>


text:
И хвана го и целуваше го,<br/>И с безстидно лице му говореше:<p></p><i>I hvana go i celuvaše go,<br/>I s bezstidno lice mu govoreše:</i>


text:
Имам жъртви примирителни:<br/>Днес изпълних обричанията си;<p></p><i>Imam žǎrtvi primiritelni:<br/>Dnes izpǎlnih obričanijata si;</i>


text:
За то излязох да те посрещна,<br/>С желание да видя лицето ти, и намерих те;<p></p><i>Za to izljazoh da te posreštna,<br/>S želanie da vidja liceto ti, i namerih te;</i>


text:
Постлала съм одъра си с покривки,<br/>С шарени ковери от Египетска прежда;<p></p><i>Postlala sǎm odǎra si s pokrivki,<br/>S šareni koveri ot Egipetska prežda;</i>


text:
Покадила съм леглото си<br/>Със смирна, алой, и корица;<p></p><i>Pokadila sǎm legloto si<br/>Sǎs smirna, aloj, i korica;</i>


text:
Ела, да се наситим в рачителство до зори,<br/>Да се насладим в любов;<p></p><i>Ela, da se nasitim v račitelstvo do zori,<br/>Da se nasladim v ljubov;</i>


text:
Защото мъж ми не е у дома;<br/>Отиде на далечен път;<p></p><i>Zaštoto mǎž mi ne e u doma;<br/>Otide na dalečen pǎt;</i>


text:
Взе мешеца със сребро в ръката си:<br/>В пълнолуние ще се върне в дома си.<p></p><i>Vze mešeca sǎs srebro v rǎkata si:<br/>V pǎlnolunie šte se vǎrne v doma si.</i>


text:
Прелъга го с многото си предумвания,<br/>Привлече го с ласкателството на устните си.<p></p><i>Prelǎga go s mnogoto si predumvanija,<br/>Privleče go s laskatelstvoto na ustnite si.</i>


text:
Тутакси той тръгна подире й<br/>Както отхожда говедо на клане,<br/>Или както безумен вързан на наказание,<p></p><i>Tutaksi toj trǎgna podire j<br/>Kakto othožda govedo na klane,<br/>Ili kakto bezumen vǎrzan na nakazanie,</i>


text:
Доде стрела рониже дроба му, -<br/>Както птица спеши в сеть<br/>И не знае че е против живота й.<p></p><i>Dode strela roniže droba mu, -<br/>Kakto ptica speši v setь<br/>I ne znae če e protiv života j.</i>


text:
Сега прочее, чада, послушайте ме,<br/>И внимавайте в думите на устата ми.<p></p><i>Sega pročee, čada, poslušajte me,<br/>I vnimavajte v dumite na ustata mi.</i>


text:
Да се не уклонява сърдцето ти в пътищата й:<br/>Да не се заблудиш в пътеките й;<p></p><i>Da se ne uklonjava sǎrdceto ti v pǎtištata j:<br/>Da ne se zabludiš v pǎtekite j;</i>


text:
Защото мнозина е направила да паднат ранени;<br/>И силни са всичките убити от нея.<p></p><i>Zaštoto mnozina e napravila da padnat raneni;<br/>I silni sa vsičkite ubiti ot neja.</i>


text:
Домът й е пътища към ад,<br/>Които низводят в смъртните клетове.<p></p><i>Domǎt j e pǎtišta kǎm ad,<br/>Koito nizvodjat v smǎrtnite kletove.</i>


text:
Не вика ли мъдростта?<br/>И не издава ли разумът гласа си?<p></p><i>Ne vika li mǎdrostta?<br/>I ne izdava li razumǎt glasa si?</i>


text:
Стои тя по върха на високите места, над пътя,<br/>Всред пътеките.<p></p><i>Stoi tja po vǎrha na visokite mesta, nad pǎtja,<br/>Vsred pǎtekite.</i>


text:
Възглашава при портите, въ входа въ града,<br/>Въ входа на вратата: -<p></p><i>Vǎzglašava pri portite, vǎ vhoda vǎ grada,<br/>Vǎ vhoda na vratata: -</i>


text:
Към вас, человеци, викам,<br/>И гласът ми е към человеческите синове.<p></p><i>Kǎm vas, čeloveci, vikam,<br/>I glasǎt mi e kǎm čelovečeskite sinove.</i>


text:
Глупави, придобийте остроумие;<br/>И безумни, придобийте разумливо сърдце.<p></p><i>Glupavi, pridobijte ostroumie;<br/>I bezumni, pridobijte razumlivo sǎrdce.</i>


text:
Послушайте; защото ще говоря изящни неща,<br/>И устните ми ще произносят правото.<p></p><i>Poslušajte; zaštoto šte govorja izjaštni nešta,<br/>I ustnite mi šte proiznosjat pravoto.</i>


text:
Защото езикът ми ще говори истина;<br/>А нечестието е мерзост на устните ми.<p></p><i>Zaštoto ezikǎt mi šte govori istina;<br/>A nečestieto e merzost na ustnite mi.</i>


text:
Всичките думи на устата ми са с правда;<br/>Няма в тях нищо лъстиво или строптиво.<p></p><i>Vsičkite dumi na ustata mi sa s pravda;<br/>Njama v tjah ništo lǎstivo ili stroptivo.</i>


text:
Те всички са ясни за оногоз който разумява,<br/>И прави за тези които намерват знание.<p></p><i>Te vsički sa jasni za onogoz kojto razumjava,<br/>I pravi za tezi koito namervat znanie.</i>


text:
Приимете учението ми, а не сребро,<br/>И знание овече нежели злато избрано;<p></p><i>Priimete učenieto mi, a ne srebro,<br/>I znanie oveče neželi zlato izbrano;</i>


text:
Защото мъдростта е по-добра от многоценни камене;<br/>И всичко желателно не се сравнява с нея.<p></p><i>Zaštoto mǎdrostta e po-dobra ot mnogocenni kamene;<br/>I vsičko želatelno ne se sravnjava s neja.</i>


text:
Аз мъдрост обитавам съ остроумието,<br/>И изнамервам знание на умни измишления.<p></p><i>Az mǎdrost obitavam sǎ ostroumieto,<br/>I iznamervam znanie na umni izmišlenija.</i>


text:
Страхът Господен е да мрази някой злото.<br/>Аз мразя високоумие, и гордост,<br/>И лукав път, и строптиви уста.<p></p><i>Strahǎt Gospoden e da mrazi njakoj zloto.<br/>Az mrazja visokoumie, i gordost,<br/>I lukav pǎt, i stroptivi usta.</i>


text:
Мой е съветът и правомислието;<br/>Аз съм разум: силата е моя.<p></p><i>Moj e sǎvetǎt i pravomislieto;<br/>Az sǎm razum: silata e moja.</i>


text:
чрез мене царете царуват,<br/>И началниците узаконяват правда.<p></p><i>črez mene carete caruvat,<br/>I načalnicite uzakonjavat pravda.</i>


text:
чрез мене князовете началствуват,<br/>И големците, и всичките земни съдии.<p></p><i>črez mene knjazovete načalstvuvat,<br/>I golemcite, i vsičkite zemni sǎdii.</i>


text:
Аз обичам които ме обичат;<br/>И които ме търсят ще ме намерят.<p></p><i>Az običam koito me običat;<br/>I koito me tǎrsjat šte me namerjat.</i>


text:
Богатството и славата са с мене,<br/>Изящният имот и правдата.<p></p><i>Bogatstvoto i slavata sa s mene,<br/>Izjaštnijat imot i pravdata.</i>


text:
Плодовете ми са по-добри от злато и от най-чисто злато,<br/>И приходите ми от избрано сребро.<p></p><i>Plodovete mi sa po-dobri ot zlato i ot naj-čisto zlato,<br/>I prihodite mi ot izbrano srebro.</i>


text:
Ходя по пътя на правдата,<br/>Между пътеките на правосъдието,<p></p><i>Hodja po pǎtja na pravdata,<br/>Meždu pǎtekite na pravosǎdieto,</i>


text:
За да направя да наследят имот тези които ме обичат,<br/>И да напълня съкровищата им.<p></p><i>Za da napravja da nasledjat imot tezi koito me običat,<br/>I da napǎlnja sǎkrovištata im.</i>


text:
Господ ме имаше в началото на пътя си,<br/>Преди делата си отдавна.<p></p><i>Gospod me imaše v načaloto na pǎtja si,<br/>Predi delata si otdavna.</i>


text:
От века бидох помазана, от начало,<br/>Преди създанието на земята.<p></p><i>Ot veka bidoh pomazana, ot načalo,<br/>Predi sǎzdanieto na zemjata.</i>


text:
Родих се когато нямаше бездните,<br/>Когато нямаше източниците които изобилват с вода.<p></p><i>Rodih se kogato njamaše bezdnite,<br/>Kogato njamaše iztočnicite koito izobilvat s voda.</i>


text:
Преди горите да се поставят,<br/>Преди хълмовете, аз бях родена,<p></p><i>Predi gorite da se postavjat,<br/>Predi hǎlmovete, az bjah rodena,</i>


text:
Като още не беше направил земята, нито полета,<br/>Нито върхове от пръстта на вселената.<p></p><i>Kato ošte ne beše napravil zemjata, nito poleta,<br/>Nito vǎrhove ot prǎstta na vselenata.</i>


text:
Когато готвеше небесата, аз бях там,<br/>Когато начертаваше кръг над лицето на бездната,<p></p><i>Kogato gotveše nebesata, az bjah tam,<br/>Kogato načertavaše krǎg nad liceto na bezdnata,</i>


text:
Когато утвърждаваше облаците горе,<br/>Когато укрепяваше източниците на бездната,<p></p><i>Kogato utvǎrždavaše oblacite gore,<br/>Kogato ukrepjavaše iztočnicite na bezdnata,</i>


text:
Когато полагаше закона си на морето<br/>Да не престъпят водите повелението му,<br/>Когато нареждаше основанията на земята,<p></p><i>Kogato polagaše zakona si na moreto<br/>Da ne prestǎpjat vodite povelenieto mu,<br/>Kogato nareždaše osnovanijata na zemjata,</i>


text:
Тогаз бях при него и устроявах всичко;<br/>И аз му бях наслаждение всеки ден,<br/>И веселях се всякога пред него.<p></p><i>Togaz bjah pri nego i ustrojavah vsičko;<br/>I az mu bjah naslaždenie vseki den,<br/>I veseljah se vsjakoga pred nego.</i>


text:
Веселях се на обитаемата негова земя;<br/>И наслаждението ми беше с человеческите синове.<p></p><i>Veseljah se na obitaemata negova zemja;<br/>I naslaždenieto mi beše s čelovečeskite sinove.</i>


text:
Сега прочее, послушайте ме, о чада;<br/>И блажени са които пазят пътищата ми.<p></p><i>Sega pročee, poslušajte me, o čada;<br/>I blaženi sa koito pazjat pǎtištata mi.</i>


text:
Послушайте поучение и ставайте мъдри,<br/>И не отхвърляйте го.<p></p><i>Poslušajte poučenie i stavajte mǎdri,<br/>I ne othvǎrljajte go.</i>


text:
Блажен този человек който ме слуша,<br/>И бди всеки ден при моите двери,<br/>И очаква при стълповете на вратата ми.<p></p><i>Blažen tozi čelovek kojto me sluša,<br/>I bdi vseki den pri moite dveri,<br/>I očakva pri stǎlpovete na vratata mi.</i>


text:
Защото който ме намери ще намери живот,<br/>И ще вземе благословение от Господа;<p></p><i>Zaštoto kojto me nameri šte nameri život,<br/>I šte vzeme blagoslovenie ot Gospoda;</i>


text:
А който съгреши против мене своята си душа онеправдава;<br/>Всички които ме мразят обичат смъртта.<p></p><i>A kojto sǎgreši protiv mene svojata si duša onepravdava;<br/>Vsički koito me mrazjat običat smǎrtta.</i>


text:
Мъдростта съгради дома си;<br/>Издяла седемте свои стълпове;<p></p><i>Mǎdrostta sǎgradi doma si;<br/>Izdjala sedemte svoi stǎlpove;</i>


text:
Закла което имаше за клане:<br/>Смеси виното си, и приготви трапезата си;<p></p><i>Zakla koeto imaše za klane:<br/>Smesi vinoto si, i prigotvi trapezata si;</i>


text:
Проводи слугините си,<br/>Вика по високите места на града:<p></p><i>Provodi sluginite si,<br/>Vika po visokite mesta na grada:</i>


text:
Който е глупав да се отбие тук;<br/>И към лишените от ум говори;<p></p><i>Kojto e glupav da se otbie tuk;<br/>I kǎm lišenite ot um govori;</i>


text:
Елате, яжте от хляба ми,<br/>И пийте от виното което размесих:<p></p><i>Elate, jažte ot hljaba mi,<br/>I pijte ot vinoto koeto razmesih:</i>


text:
Оставете глупостта и живи бъдете;<br/>И ходете в пътя на разума.<p></p><i>Ostavete glupostta i živi bǎdete;<br/>I hodete v pǎtja na razuma.</i>


text:
Който учи присмивателя взема на себе си безчестие;<br/>И който обличава нечестивия взема на себе си порок.<p></p><i>Kojto uči prismivatelja vzema na sebe si bezčestie;<br/>I kojto obličava nečestivija vzema na sebe si porok.</i>


text:
Не обличавай присмивател, за да те не намрази:<br/>Обличавай мъдър, и ще те възлюби.<p></p><i>Ne obličavaj prismivatel, za da te ne namrazi:<br/>Obličavaj mǎdǎr, i šte te vǎzljubi.</i>


text:
Давай наставление на мъдър, и ще бъде по-мъдър;<br/>Учи праведен, и е нарасте в учение.<p></p><i>Davaj nastavlenie na mǎdǎr, i šte bǎde po-mǎdǎr;<br/>Uči praveden, i e naraste v učenie.</i>


text:
Начало на мъдростта е страх Господен;<br/>И познаването на Светаго е разум.<p></p><i>Načalo na mǎdrostta e strah Gospoden;<br/>I poznavaneto na Svetago e razum.</i>


text:
Защото чрез мене ще се умножат дните ти,<br/>И ще ти се притурят години на живот.<p></p><i>Zaštoto črez mene šte se umnožat dnite ti,<br/>I šte ti se priturjat godini na život.</i>


text:
Ако си мъдър, мъдър си за себе си;<br/>Ако ли си присмивател, ти сам ще страдаш.<p></p><i>Ako si mǎdǎr, mǎdǎr si za sebe si;<br/>Ako li si prismivatel, ti sam šte stradaš.</i>


text:
Жена безумна е бледива,<br/>Глупава, и нищо не знае;<p></p><i>Žena bezumna e blediva,<br/>Glupava, i ništo ne znae;</i>


text:
Седи при вратата на къщата си на стол,<br/>Въ високите места на града,<p></p><i>Sedi pri vratata na kǎštata si na stol,<br/>Vǎ visokite mesta na grada,</i>


text:
И кани тези които минуват,<br/>Които вървят право в пътя си;<p></p><i>I kani tezi koito minuvat,<br/>Koito vǎrvjat pravo v pǎtja si;</i>


text:
Който е безумен, нека се отбие тук;<br/>И към лишения от ум говори;<p></p><i>Kojto e bezumen, neka se otbie tuk;<br/>I kǎm lišenija ot um govori;</i>


text:
Крадените води са сладки,<br/>И скришно вземаний хляб е приятен.<p></p><i>Kradenite vodi sa sladki,<br/>I skrišno vzemanij hljab e prijaten.</i>


text:
Но той не знае, че са там мъртвите,<br/>И в дълбочините адови поканените от нея.<p></p><i>No toj ne znae, če sa tam mǎrtvite,<br/>I v dǎlbočinite adovi pokanenite ot neja.</i>


text:
Притчи Соломонови.<br/>Син мъдър весели отца;<br/>А син безумен скърб е на майка си.<p></p><i>Pritči Solomonovi.<br/>Sin mǎdǎr veseli otca;<br/>A sin bezumen skǎrb e na majka si.</i>


text:
Съкровища от неправди не ползуват;<br/>А правдата освобождава от смърт.<p></p><i>Sǎkrovišta ot nepravdi ne polzuvat;<br/>A pravdata osvoboždava ot smǎrt.</i>


text:
Господ не е остави да гладува душата на праведния;<br/>Но отхвърля желанието на нечестивите.<p></p><i>Gospod ne e ostavi da gladuva dušata na pravednija;<br/>No othvǎrlja želanieto na nečestivite.</i>


text:
Ленивата ръка докарва сиромашия;<br/>А ръката на радивия обогатява.<p></p><i>Lenivata rǎka dokarva siromašija;<br/>A rǎkata na radivija obogatjava.</i>


text:
Който събира лятно време, той е син разумен;<br/>А който спи в жетва, той е син който докарва срам.<p></p><i>Kojto sǎbira ljatno vreme, toj e sin razumen;<br/>A kojto spi v žetva, toj e sin kojto dokarva sram.</i>


text:
Благословения почиват на главата на праведния;<br/>А неправда ще покрие устата на нечестивите.<p></p><i>Blagoslovenija počivat na glavata na pravednija;<br/>A nepravda šte pokrie ustata na nečestivite.</i>


text:
Поменът на праведния е с благословение;<br/>А името на нечестивите ще изгние.<p></p><i>Pomenǎt na pravednija e s blagoslovenie;<br/>A imeto na nečestivite šte izgnie.</i>


text:
Мъдрий в сърдце ще приеме заповеди;<br/>И безумний в устни ще се подплъзне.<p></p><i>Mǎdrij v sǎrdce šte prieme zapovedi;<br/>I bezumnij v ustni šte se podplǎzne.</i>


text:
Който ходи с непорочност ходи безопасно;<br/>А който изкривява пътищата си ще се познае.<p></p><i>Kojto hodi s neporočnost hodi bezopasno;<br/>A kojto izkrivjava pǎtištata si šte se poznae.</i>


text:
Който намигнува с око докарва скърб;<br/>А безумний в устни ще се подплъзне.<p></p><i>Kojto namignuva s oko dokarva skǎrb;<br/>A bezumnij v ustni šte se podplǎzne.</i>


text:
Устата на праведния са източник на живот;<br/>А устата на нечестивите неправда ще покрие.<p></p><i>Ustata na pravednija sa iztočnik na život;<br/>A ustata na nečestivite nepravda šte pokrie.</i>


text:
Омразата повдига раздори;<br/>Но любовта покрива всичките погрешки.<p></p><i>Omrazata povdiga razdori;<br/>No ljubovta pokriva vsičkite pogreški.</i>


text:
В устните на разумния се намира мъдрост;<br/>А тоягата е за гърба на лишения от ум.<p></p><i>V ustnite na razumnija se namira mǎdrost;<br/>A tojagata e za gǎrba na lišenija ot um.</i>


text:
Мъдрите съкровиществуват знание;<br/>А устата на безумния са близу при погибел.<p></p><i>Mǎdrite sǎkrovištestvuvat znanie;<br/>A ustata na bezumnija sa blizu pri pogibel.</i>


text:
Имотът на богатия е укрепеният негов град;<br/>А погинване на нищите е тяхната сиромашия.<p></p><i>Imotǎt na bogatija e ukrepenijat negov grad;<br/>A poginvane na ništite e tjahnata siromašija.</i>


text:
Делата на праведния са за живот;<br/>Плодът на нечестивия е за грях.<p></p><i>Delata na pravednija sa za život;<br/>Plodǎt na nečestivija e za grjah.</i>


text:
Който пази поучението върви към живот;<br/>А който пренебрегва обличението заблуждава се.<p></p><i>Kojto pazi poučenieto vǎrvi kǎm život;<br/>A kojto prenebregva obličenieto zabluždava se.</i>


text:
Който покрива омраза има лъжливи устни;<br/>И който изважда клевета безумен е.<p></p><i>Kojto pokriva omraza ima lǎžlivi ustni;<br/>I kojto izvažda kleveta bezumen e.</i>


text:
В многословието неизбежен е грехът;<br/>Но който въздържа устните си разумен е.<p></p><i>V mnogoslovieto neizbežen e grehǎt;<br/>No kojto vǎzdǎrža ustnite si razumen e.</i>


text:
Езикът на праведния е избрано сребро:<br/>Сърдцето на нечестивите е нищожно.<p></p><i>Ezikǎt na pravednija e izbrano srebro:<br/>Sǎrdceto na nečestivite e ništožno.</i>


text:
Устните на праведния пасат мнозина;<br/>А безумните умират от недостатък на ума.<p></p><i>Ustnite na pravednija pasat mnozina;<br/>A bezumnite umirat ot nedostatǎk na uma.</i>


text:
Благословението Господне обогатява;<br/>И Господ не ще притури скърб при него.<p></p><i>Blagoslovenieto Gospodne obogatjava;<br/>I Gospod ne šte prituri skǎrb pri nego.</i>


text:
Като смях е на безумния да струва зло;<br/>А мъдростта принадлежи на разумния человек.<p></p><i>Kato smjah e na bezumnija da struva zlo;<br/>A mǎdrostta prinadleži na razumnija čelovek.</i>


text:
Страхът на нечестивия ще го постигне;<br/>А желанието на праведните ще се изпълни.<p></p><i>Strahǎt na nečestivija šte go postigne;<br/>A želanieto na pravednite šte se izpǎlni.</i>


text:
Както прехожда вихрушката, така нечестивият не съществува вече;<br/>А праведният има вечно основание.<p></p><i>Kakto prehožda vihruškata, taka nečestivijat ne sǎštestvuva veče;<br/>A pravednijat ima večno osnovanie.</i>


text:
Както е оцетът за зъбите и димът за очите,<br/>Така е ленивият за онези които го проваждат.<p></p><i>Kakto e ocetǎt za zǎbite i dimǎt za očite,<br/>Taka e lenivijat za onezi koito go provaždat.</i>


text:
Страхът Господен придава дни;<br/>А годините на нечестивите ще се скратят.<p></p><i>Strahǎt Gospoden pridava dni;<br/>A godinite na nečestivite šte se skratjat.</i>


text:
Надеждата на праведните ще е радост;<br/>Ожиданието на нечестивите ще погине.<p></p><i>Nadeždata na pravednite šte e radost;<br/>Ožidanieto na nečestivite šte pogine.</i>


text:
Пътят Господен е крепост на непорочния,<br/>А гибел за делателите на беззаконието.<p></p><i>Pǎtjat Gospoden e krepost na neporočnija,<br/>A gibel za delatelite na bezzakonieto.</i>


text:
Праведният въ век няма да се поклати;<br/>А нечестивите няма да населят земята.<p></p><i>Pravednijat vǎ vek njama da se poklati;<br/>A nečestivite njama da naseljat zemjata.</i>


text:
Устата на праведния изтакат мъдрост;<br/>А лъстивий език ще се отреже.<p></p><i>Ustata na pravednija iztakat mǎdrost;<br/>A lǎstivij ezik šte se otreže.</i>


text:
Устните на праведния познават благоприятното,<br/>А устата на нечестивите строптивото.<p></p><i>Ustnite na pravednija poznavat blagoprijatnoto,<br/>A ustata na nečestivite stroptivoto.</i>


text:
Лъжливи къпони са мерзост Господу;<br/>А прави драмове са благоугодни нему.<p></p><i>Lǎžlivi kǎponi sa merzost Gospodu;<br/>A pravi dramove sa blagougodni nemu.</i>


text:
Дойде ли гордост, дохожда и срам;<br/>А мъдростта е съ смирените.<p></p><i>Dojde li gordost, dohožda i sram;<br/>A mǎdrostta e sǎ smirenite.</i>


text:
Целостта на правите ще ги ръководи;<br/>А развратността на коварните ще ги погуби.<p></p><i>Celostta na pravite šte gi rǎkovodi;<br/>A razvratnostta na kovarnite šte gi pogubi.</i>


text:
Богатството не ползува в ден на гняв;<br/>А правдата избавя от смърт.<p></p><i>Bogatstvoto ne polzuva v den na gnjav;<br/>A pravdata izbavja ot smǎrt.</i>


text:
Правдата на непорочния ще оправи пътя му,<br/>А нечестивият ще падне чрез нечестието си.<p></p><i>Pravdata na neporočnija šte opravi pǎtja mu,<br/>A nečestivijat šte padne črez nečestieto si.</i>


text:
Правдата на правите ще ги избави;<br/>А беззаконните ще се хванат в злобата си.<p></p><i>Pravdata na pravite šte gi izbavi;<br/>A bezzakonnite šte se hvanat v zlobata si.</i>


text:
Когато нечестивий человек умира, ожиданието му погинва;<br/>Погинва и надеждата на беззаконните.<p></p><i>Kogato nečestivij čelovek umira, ožidanieto mu poginva;<br/>Poginva i nadeždata na bezzakonnite.</i>


text:
Праведният се отървава от утеснение;<br/>А вместо него влазя нечестивият.<p></p><i>Pravednijat se otǎrvava ot utesnenie;<br/>A vmesto nego vlazja nečestivijat.</i>


text:
Лицемерът с уста погубя ближния си;<br/>Но праведните ще се избавят със знанието.<p></p><i>Licemerǎt s usta pogubja bližnija si;<br/>No pravednite šte se izbavjat sǎs znanieto.</i>


text:
Когато праведните успяват градът се весели;<br/>И когато нечестивите погинват радост става.<p></p><i>Kogato pravednite uspjavat gradǎt se veseli;<br/>I kogato nečestivite poginvat radost stava.</i>


text:
чрез благословението на праведните градът се възвишава;<br/>А чрез устата на нечестивите съсипва се.<p></p><i>črez blagoslovenieto na pravednite gradǎt se vǎzvišava;<br/>A črez ustata na nečestivite sǎsipva se.</i>


text:
Скодоумний презира ближния си;<br/>А благоразумний человек мълчи.<p></p><i>Skodoumnij prezira bližnija si;<br/>A blagorazumnij čelovek mǎlči.</i>


text:
Одумникът обхожда и открива тайните;<br/>А верний духом потаява работата.<p></p><i>Odumnikǎt obhožda i otkriva tajnite;<br/>A vernij duhom potajava rabotata.</i>


text:
Дето няма смотрение народът пада;<br/>А в многото съветници има спасение.<p></p><i>Deto njama smotrenie narodǎt pada;<br/>A v mnogoto sǎvetnici ima spasenie.</i>


text:
Който се поручава за другиго ще пострада зло;<br/>А който мрази поръчителството безопасен е.<p></p><i>Kojto se poručava za drugigo šte postrada zlo;<br/>A kojto mrazi porǎčitelstvoto bezopasen e.</i>


text:
Благодатната жена придобива чест;<br/>И силните придобиват богатство.<p></p><i>Blagodatnata žena pridobiva čest;<br/>I silnite pridobivat bogatstvo.</i>


text:
Милостивий человек благотвори на душата си;<br/>А жестокият смущава плътта си.<p></p><i>Milostivij čelovek blagotvori na dušata si;<br/>A žestokijat smuštava plǎtta si.</i>


text:
Нечестивият работи лъжлива работа;<br/>А който сее правда ще има истинна заплата.<p></p><i>Nečestivijat raboti lǎžliva rabota;<br/>A kojto see pravda šte ima istinna zaplata.</i>


text:
Както правдата е близу до живот,<br/>Така който се стреми към злото близу е до смъртта си.<p></p><i>Kakto pravdata e blizu do život,<br/>Taka kojto se stremi kǎm zloto blizu e do smǎrtta si.</i>


text:
Развращените в сърдце мерзост са Господу;<br/>А непорочните в пътя си угодни са нему.<p></p><i>Razvraštenite v sǎrdce merzost sa Gospodu;<br/>A neporočnite v pǎtja si ugodni sa nemu.</i>


text:
Ръка на ръка и да се рисъедини, нечестивият не ще остане ненаказан;<br/>А семето на праведните ще се избави.<p></p><i>Rǎka na rǎka i da se risǎedini, nečestivijat ne šte ostane nenakazan;<br/>A semeto na pravednite šte se izbavi.</i>


text:
Както е златна обеца на свиня на носа,<br/>Така е хубава жена без разсъждение.<p></p><i>Kakto e zlatna obeca na svinja na nosa,<br/>Taka e hubava žena bez razsǎždenie.</i>


text:
Желанието на праведните е само добро;<br/>Ожиданието на нечестивите е гняв.<p></p><i>Želanieto na pravednite e samo dobro;<br/>Ožidanieto na nečestivite e gnjav.</i>


text:
Един разпръсва, но повече изобилва;<br/>А друг пастри без мяра, но пак достига в скудост.<p></p><i>Edin razprǎsva, no poveče izobilva;<br/>A drug pastri bez mjara, no pak dostiga v skudost.</i>


text:
Благотворителната душа ще се огои;<br/>И който пои, ще бъде напоен и той.<p></p><i>Blagotvoritelnata duša šte se ogoi;<br/>I kojto poi, šte bǎde napoen i toj.</i>


text:
Който задържа жито ще бъде проклет от народа;<br/>А който продава, благословение ще бъде на главата му.<p></p><i>Kojto zadǎrža žito šte bǎde proklet ot naroda;<br/>A kojto prodava, blagoslovenie šte bǎde na glavata mu.</i>


text:
Който има усърдие за доброто ще придобие благоволение;<br/>Но който иска злото, то ще и да дойде върх него.<p></p><i>Kojto ima usǎrdie za dobroto šte pridobie blagovolenie;<br/>No kojto iska zloto, to šte i da dojde vǎrh nego.</i>


text:
Който се надее на богатството си ще падне;<br/>А праведните като леторасъл ще прозябнат.<p></p><i>Kojto se nadee na bogatstvoto si šte padne;<br/>A pravednite kato letorasǎl šte prozjabnat.</i>


text:
Който смущава дома си ще наследи вятър;<br/>И безумният ще бъде раб на мъдрия в сърдце.<p></p><i>Kojto smuštava doma si šte nasledi vjatǎr;<br/>I bezumnijat šte bǎde rab na mǎdrija v sǎrdce.</i>


text:
Плодът на праведния е дърво на живот;<br/>И който придобива души мъдър е.<p></p><i>Plodǎt na pravednija e dǎrvo na život;<br/>I kojto pridobiva duši mǎdǎr e.</i>


text:
Ето, праведният приима въздаяние на земята, -<br/>Колко повече нечестивият и грешният!<p></p><i>Eto, pravednijat priima vǎzdajanie na zemjata, -<br/>Kolko poveče nečestivijat i grešnijat!</i>


text:
Който обича поучение обича знание;<br/>Но който мрази обличение безумен е.<p></p><i>Kojto običa poučenie običa znanie;<br/>No kojto mrazi obličenie bezumen e.</i>


text:
Добрият намира благоволение от Господа;<br/>А ще осъди Той коварния.<p></p><i>Dobrijat namira blagovolenie ot Gospoda;<br/>A šte osǎdi Toj kovarnija.</i>


text:
человек не ще се утвърди чрез беззаконие;<br/>А коренът на праведните не ще се поклати.<p></p><i>čelovek ne šte se utvǎrdi črez bezzakonie;<br/>A korenǎt na pravednite ne šte se poklati.</i>


text:
Добродетелната жена е венец на мъжа си;<br/>А която докарва срам, като гнилост е в костите му.<p></p><i>Dobrodetelnata žena e venec na mǎža si;<br/>A kojato dokarva sram, kato gnilost e v kostite mu.</i>


text:
Мислите на праведните са справедливост;<br/>А намеренията нанечестивите са коварство.<p></p><i>Mislite na pravednite sa spravedlivost;<br/>A namerenijata nanečestivite sa kovarstvo.</i>


text:
Думите на нечестивите са засада за кръв;<br/>А устата на правите ще ги избавят.<p></p><i>Dumite na nečestivite sa zasada za krǎv;<br/>A ustata na pravite šte gi izbavjat.</i>


text:
Нечестивите се съсипват, и няма ги;<br/>А домът на праведните ще пребивава.<p></p><i>Nečestivite se sǎsipvat, i njama gi;<br/>A domǎt na pravednite šte prebivava.</i>


text:
человек се похвалява според разума си;<br/>А строптивий в сърдце ще бъде в поругание.<p></p><i>čelovek se pohvaljava spored razuma si;<br/>A stroptivij v sǎrdce šte bǎde v poruganie.</i>


text:
По-добър е презираемий който има слуга<br/>От тогоз който се тщеслави и няма хляб.<p></p><i>Po-dobǎr e preziraemij kojto ima sluga<br/>Ot togoz kojto se tšteslavi i njama hljab.</i>


text:
Праведний се грижи за живота на скота си;<br/>А утробите на нечестивите са немилостиви.<p></p><i>Pravednij se griži za života na skota si;<br/>A utrobite na nečestivite sa nemilostivi.</i>


text:
Който работи земята си ще се насити с хляб;<br/>А който следва суетните оскуден е от разум.<p></p><i>Kojto raboti zemjata si šte se nasiti s hljab;<br/>A kojto sledva suetnite oskuden e ot razum.</i>


text:
Нечестивият търси корист както злите;<br/>Но коренът на праведния дава плод.<p></p><i>Nečestivijat tǎrsi korist kakto zlite;<br/>No korenǎt na pravednija dava plod.</i>


text:
От греха на устните се впримча нечестивият;<br/>А праведният ще излезе от утеснение.<p></p><i>Ot greha na ustnite se vprimča nečestivijat;<br/>A pravednijat šte izleze ot utesnenie.</i>


text:
От плода на устата си человек ще се насити с добрини;<br/>И според делата на ръцете на человека ще се върне въздаянието нему.<p></p><i>Ot ploda na ustata si čelovek šte se nasiti s dobrini;<br/>I spored delata na rǎcete na čeloveka šte se vǎrne vǎzdajanieto nemu.</i>


text:
Пътят на безумния е прав в очите му;<br/>А който слуша съвети, той е мъдър.<p></p><i>Pǎtjat na bezumnija e prav v očite mu;<br/>A kojto sluša sǎveti, toj e mǎdǎr.</i>


text:
Безумният явява тутакси гнева си;<br/>А благоразумният покрива укора.<p></p><i>Bezumnijat javjava tutaksi gneva si;<br/>A blagorazumnijat pokriva ukora.</i>


text:
Който говори истина възвестява правото,<br/>А лъжесвидетелят лъст.<p></p><i>Kojto govori istina vǎzvestjava pravoto,<br/>A lǎžesvideteljat lǎst.</i>


text:
Понякога несмисленото говорене пронизва като с нож;<br/>А езикът на мъдрите е изцеление.<p></p><i>Ponjakoga nesmislenoto govorene pronizva kato s nož;<br/>A ezikǎt na mǎdrite e izcelenie.</i>


text:
Устните на истината ще бъдат постоянни винаги;<br/>А лъжливий език ще бъде само минутен.<p></p><i>Ustnite na istinata šte bǎdat postojanni vinagi;<br/>A lǎžlivij ezik šte bǎde samo minuten.</i>


text:
Лъст има в сърдцето на тези които изхитруват зло,<br/>А веселие на тези които съветват за мир.<p></p><i>Lǎst ima v sǎrdceto na tezi koito izhitruvat zlo,<br/>A veselie na tezi koito sǎvetvat za mir.</i>


text:
Никаква повреда не ще се случи на праведния;<br/>А нечестивите ще се изпълнят със зло.<p></p><i>Nikakva povreda ne šte se sluči na pravednija;<br/>A nečestivite šte se izpǎlnjat sǎs zlo.</i>


text:
Лъжливите устни са мерзост Господу;<br/>А които правят истината приятни са нему.<p></p><i>Lǎžlivite ustni sa merzost Gospodu;<br/>A koito pravjat istinata prijatni sa nemu.</i>


text:
Благоразумний человек покрива знанието си;<br/>А сърдцето на безумните изказва глупост.<p></p><i>Blagorazumnij čelovek pokriva znanieto si;<br/>A sǎrdceto na bezumnite izkazva glupost.</i>


text:
Ръката на прилежливите ще властвува;<br/>А ленивите ще бъдат подданни.<p></p><i>Rǎkata na priležlivite šte vlastvuva;<br/>A lenivite šte bǎdat poddanni.</i>


text:
Скръбта в сърдцето на человека го смирява;<br/>А добрата дума го весели.<p></p><i>Skrǎbta v sǎrdceto na čeloveka go smirjava;<br/>A dobrata duma go veseli.</i>


text:
Праведният пътеводи ближния си;<br/>А пътят на нечестивите ги въвожда в заблуждение.<p></p><i>Pravednijat pǎtevodi bližnija si;<br/>A pǎtjat na nečestivite gi vǎvožda v zabluždenie.</i>


text:
Ленивият не пече лова си;<br/>А на радивия человек имотът е многоценен.<p></p><i>Lenivijat ne peče lova si;<br/>A na radivija čelovek imotǎt e mnogocenen.</i>


text:
В пътя на правдата има живот;<br/>И шествието на пътя й не завожда в смърт.<p></p><i>V pǎtja na pravdata ima život;<br/>I šestvieto na pǎtja j ne zavožda v smǎrt.</i>


text:
Мъдрий син приема отеческото поучение;<br/>А присмивателят не слуша обличение.<p></p><i>Mǎdrij sin priema otečeskoto poučenie;<br/>A prismivateljat ne sluša obličenie.</i>


text:
От плодовете на устата си ще се храни человек с добрини,<br/>А душата на беззаконниците с насилство.<p></p><i>Ot plodovete na ustata si šte se hrani čelovek s dobrini,<br/>A dušata na bezzakonnicite s nasilstvo.</i>


text:
Който пази устата си упазва душата си;<br/>А който много отваря устните си ще погине.<p></p><i>Kojto pazi ustata si upazva dušata si;<br/>A kojto mnogo otvarja ustnite si šte pogine.</i>


text:
Душата на ленивия желае, и няма;<br/>А душата на радивите ще се угои.<p></p><i>Dušata na lenivija želae, i njama;<br/>A dušata na radivite šte se ugoi.</i>


text:
Праведният мрази лъжлива дума;<br/>А нечестивият причинява срамота и безчестие.<p></p><i>Pravednijat mrazi lǎžliva duma;<br/>A nečestivijat pričinjava sramota i bezčestie.</i>


text:
Правдата съхранява ходещия непорочно;<br/>А нечестието съсипва грешния.<p></p><i>Pravdata sǎhranjava hodeštija neporočno;<br/>A nečestieto sǎsipva grešnija.</i>


text:
Някой се прави богат, а няма нищо;<br/>А някой се прави сиромах, но има имот много.<p></p><i>Njakoj se pravi bogat, a njama ništo;<br/>A njakoj se pravi siromah, no ima imot mnogo.</i>


text:
Избавление на душата на человека е богатството му;<br/>А сиромахът не чуе само обличение.<p></p><i>Izbavlenie na dušata na čeloveka e bogatstvoto mu;<br/>A siromahǎt ne čue samo obličenie.</i>


text:
Виделото на праведните е весело;<br/>А светилникът на нечестивите ще угасне.<p></p><i>Videloto na pravednite e veselo;<br/>A svetilnikǎt na nečestivite šte ugasne.</i>


text:
Само от гордост произхожда препиране;<br/>А мъдростта е с онези които приемат съвети.<p></p><i>Samo ot gordost proizhožda prepirane;<br/>A mǎdrostta e s onezi koito priemat sǎveti.</i>


text:
Богатство придобивано от суета ще намалее;<br/>А който събира с ръката си ще го умножи.<p></p><i>Bogatstvo pridobivano ot sueta šte namalee;<br/>A kojto sǎbira s rǎkata si šte go umnoži.</i>


text:
Ожидане отлагано изнемощева сърдцето;<br/>А постигнато желание е дърво на живот.<p></p><i>Ožidane otlagano iznemošteva sǎrdceto;<br/>A postignato želanie e dǎrvo na život.</i>


text:
Който презира словото ще погине;<br/>А който почита заповедта ще приеме въздаяние.<p></p><i>Kojto prezira slovoto šte pogine;<br/>A kojto počita zapovedta šte prieme vǎzdajanie.</i>


text:
Учението на мъдрия е извор на живот,<br/>И отдалечава от сетите на смъртта.<p></p><i>Učenieto na mǎdrija e izvor na život,<br/>I otdalečava ot setite na smǎrtta.</i>


text:
Благ разум дава благодат;<br/>А пътят на беззаконниците е жесток.<p></p><i>Blag razum dava blagodat;<br/>A pǎtjat na bezzakonnicite e žestok.</i>


text:
Всеки благоразумен върши работа със знание;<br/>А безумният открива глупост.<p></p><i>Vseki blagorazumen vǎrši rabota sǎs znanie;<br/>A bezumnijat otkriva glupost.</i>


text:
Злий вестител пада в зло;<br/>А верний посланник е изцеление.<p></p><i>Zlij vestitel pada v zlo;<br/>A vernij poslannik e izcelenie.</i>


text:
Сиромашия и срам ще постигнат тогоз който отхвърля поучение;<br/>А който пази обличение почтен ще бъде.<p></p><i>Siromašija i sram šte postignat togoz kojto othvǎrlja poučenie;<br/>A kojto pazi obličenie počten šte bǎde.</i>


text:
Изпълнено желание весели душата;<br/>А на безумните е гнусно да се уклоняват от злото.<p></p><i>Izpǎlneno želanie veseli dušata;<br/>A na bezumnite e gnusno da se uklonjavat ot zloto.</i>


text:
Който ходи с мъдри ще бъде мъдър;<br/>А другарът на безумните ще се разврати.<p></p><i>Kojto hodi s mǎdri šte bǎde mǎdǎr;<br/>A drugarǎt na bezumnite šte se razvrati.</i>


text:
Зло гони грешните;<br/>А на праведните ще се въздаде добро.<p></p><i>Zlo goni grešnite;<br/>A na pravednite šte se vǎzdade dobro.</i>


text:
Добрият оставя наследие на синове и внуци;<br/>А богатството на грешния се пази за праведния.<p></p><i>Dobrijat ostavja nasledie na sinove i vnuci;<br/>A bogatstvoto na grešnija se pazi za pravednija.</i>


text:
Нивата на сиромасите има много храна;<br/>Но някои погинват от нямане на съд.<p></p><i>Nivata na siromasite ima mnogo hrana;<br/>No njakoi poginvat ot njamane na sǎd.</i>


text:
Който щади тоягата си мрази сина си;<br/>Но който го обича наказва го с време.<p></p><i>Kojto štadi tojagata si mrazi sina si;<br/>No kojto go običa nakazva go s vreme.</i>


text:
Праведний яде до насищане на душата си;<br/>А търбухът на нечестивите ще бъде в лишение.<p></p><i>Pravednij jade do nasištane na dušata si;<br/>A tǎrbuhǎt na nečestivite šte bǎde v lišenie.</i>


text:
Всяка мъдра жена съградява дома си;<br/>А безумната го събаря с ръцете си.<p></p><i>Vsjaka mǎdra žena sǎgradjava doma si;<br/>A bezumnata go sǎbarja s rǎcete si.</i>


text:
Който ходи в правотата си бои се от Господа;<br/>Но строптивий в пътищата си презира го.<p></p><i>Kojto hodi v pravotata si boi se ot Gospoda;<br/>No stroptivij v pǎtištata si prezira go.</i>


text:
В устата на безумния е пръчката на гордостта;<br/>А устните на мъдрите ще ги пазят.<p></p><i>V ustata na bezumnija e prǎčkata na gordostta;<br/>A ustnite na mǎdrite šte gi pazjat.</i>


text:
Дето няма говеда яслите са чисти;<br/>Но изобилието на произведенията е в силата на воловете.<p></p><i>Deto njama goveda jaslite sa čisti;<br/>No izobilieto na proizvedenijata e v silata na volovete.</i>


text:
Истинний свидетел не лъже;<br/>А лъжливий свидетел излива лъжи.<p></p><i>Istinnij svidetel ne lǎže;<br/>A lǎžlivij svidetel izliva lǎži.</i>


text:
Присмивателят търси мъдрост, и не намерва;<br/>А за разумния е лесно ученето.<p></p><i>Prismivateljat tǎrsi mǎdrost, i ne namerva;<br/>A za razumnija e lesno učeneto.</i>


text:
Замини безумния человек<br/>Когато си узнал че няма разумни устни.<p></p><i>Zamini bezumnija čelovek<br/>Kogato si uznal če njama razumni ustni.</i>


text:
Мъдростта на благоразумния е да познава пътя си;<br/>А глупостта на безумните е заблуждение.<p></p><i>Mǎdrostta na blagorazumnija e da poznava pǎtja si;<br/>A glupostta na bezumnite e zabluždenie.</i>


text:
Безумните се смеят на беззаконието;<br/>А всред правите има благоволение.<p></p><i>Bezumnite se smejat na bezzakonieto;<br/>A vsred pravite ima blagovolenie.</i>


text:
Сърдцето познава своята си горест;<br/>И чужд не участвува в радостта му.<p></p><i>Sǎrdceto poznava svojata si gorest;<br/>I čužd ne učastvuva v radostta mu.</i>


text:
Къщата на нечестивите ще се събори;<br/>Но шатърът на правите ще цъвти.<p></p><i>Kǎštata na nečestivite šte se sǎbori;<br/>No šatǎrǎt na pravite šte cǎvti.</i>


text:
Има път който се види прав на человека;<br/>Но краят му е пътища към смърт.<p></p><i>Ima pǎt kojto se vidi prav na čeloveka;<br/>No krajat mu e pǎtišta kǎm smǎrt.</i>


text:
Още и в смеха сърдцето има болката си;<br/>И на радостта свършекът е скръб.<p></p><i>Ošte i v smeha sǎrdceto ima bolkata si;<br/>I na radostta svǎršekǎt e skrǎb.</i>


text:
Развратний в сърдце от пътищата си ще се насити,<br/>И добрият человек от себе си.<p></p><i>Razvratnij v sǎrdce ot pǎtištata si šte se nasiti,<br/>I dobrijat čelovek ot sebe si.</i>


text:
Простият вярва на всяка дума;<br/>А благоразумният внимава в пътеките си.<p></p><i>Prostijat vjarva na vsjaka duma;<br/>A blagorazumnijat vnimava v pǎtekite si.</i>


text:
Мъдрият се бои,<br/>И уклонява се от злото;<br/>А безумният хвърля се напред, и бива смел.<p></p><i>Mǎdrijat se boi,<br/>I uklonjava se ot zloto;<br/>A bezumnijat hvǎrlja se napred, i biva smel.</i>


text:
Острояростният прави несмислено;<br/>И зломисленият человек е омразен.<p></p><i>Ostrojarostnijat pravi nesmisleno;<br/>I zlomislenijat čelovek e omrazen.</i>


text:
Безумните наследват глупост;<br/>А благоразумните се венчават със знание.<p></p><i>Bezumnite nasledvat glupost;<br/>A blagorazumnite se venčavat sǎs znanie.</i>


text:
Злите се кланят пред добрите,<br/>И нечестивите във вратата на праведния.<p></p><i>Zlite se klanjat pred dobrite,<br/>I nečestivite vǎv vratata na pravednija.</i>


text:
Сиромаха го мрази даже и ближният му;<br/>А на богатия приятелите са много.<p></p><i>Siromaha go mrazi daže i bližnijat mu;<br/>A na bogatija prijatelite sa mnogo.</i>


text:
Който презира ближния си съгрешава;<br/>А който помилва сиромасите блажен е.<p></p><i>Kojto prezira bližnija si sǎgrešava;<br/>A kojto pomilva siromasite blažen e.</i>


text:
Не заблуждават ли се които измислюват зло?<br/>Но милост и истина ще бъде на тези които измислюват добро.<p></p><i>Ne zabluždavat li se koito izmisljuvat zlo?<br/>No milost i istina šte bǎde na tezi koito izmisljuvat dobro.</i>


text:
От всеки труд има полза,<br/>А от бледословието на устните само скудост.<p></p><i>Ot vseki trud ima polza,<br/>A ot bledoslovieto na ustnite samo skudost.</i>


text:
Венец на мъдрите е богатството им:<br/>Преимуществото на безумните е глупостта.<p></p><i>Venec na mǎdrite e bogatstvoto im:<br/>Preimuštestvoto na bezumnite e glupostta.</i>


text:
Истинний свидетел избавя души;<br/>А лъстивий излива лъжи.<p></p><i>Istinnij svidetel izbavja duši;<br/>A lǎstivij izliva lǎži.</i>


text:
В страха от Господа има крепко упование;<br/>И неговите чада ще имат прибежище.<p></p><i>V straha ot Gospoda ima krepko upovanie;<br/>I negovite čada šte imat pribežište.</i>


text:
Страхът Господен е източник на живот,<br/>И отдалечава от сетите на смъртта.<p></p><i>Strahǎt Gospoden e iztočnik na život,<br/>I otdalečava ot setite na smǎrtta.</i>


text:
Умножението на людете е слава на царя,<br/>А намалението на людете съсипване на княза.<p></p><i>Umnoženieto na ljudete e slava na carja,<br/>A namalenieto na ljudete sǎsipvane na knjaza.</i>


text:
Дълготърпеливий има голямо благоразумие;<br/>А нетърпеливий показва много безумие.<p></p><i>Dǎlgotǎrpelivij ima goljamo blagorazumie;<br/>A netǎrpelivij pokazva mnogo bezumie.</i>


text:
Тихо сърдце е живот на плътта;<br/>А завистта е гнилост на костите.<p></p><i>Tiho sǎrdce e život na plǎtta;<br/>A zavistta e gnilost na kostite.</i>


text:
Който угнетява убогия безчести Създателя му;<br/>А който помилва сиромаха почита го.<p></p><i>Kojto ugnetjava ubogija bezčesti Sǎzdatelja mu;<br/>A kojto pomilva siromaha počita go.</i>


text:
Нечестивий ще се изпъди за нечестието си;<br/>А праведний и в смъртта си има упование.<p></p><i>Nečestivij šte se izpǎdi za nečestieto si;<br/>A pravednij i v smǎrtta si ima upovanie.</i>


text:
В сърдцето на разумния почива мъдрост;<br/>А каквото има вътре в безумните ще се яви.<p></p><i>V sǎrdceto na razumnija počiva mǎdrost;<br/>A kakvoto ima vǎtre v bezumnite šte se javi.</i>


text:
Правдата възвишава народ;<br/>А грехът е безчестие на людете.<p></p><i>Pravdata vǎzvišava narod;<br/>A grehǎt e bezčestie na ljudete.</i>


text:
Благоволението на царя е към разумния раб,<br/>А яростта му към оногози който докарва срам.<p></p><i>Blagovolenieto na carja e kǎm razumnija rab,<br/>A jarostta mu kǎm onogozi kojto dokarva sram.</i>


text:
Мек ответ утишава ярост;<br/>А жестока дума възбужда гняв.<p></p><i>Mek otvet utišava jarost;<br/>A žestoka duma vǎzbužda gnjav.</i>


text:
Езикът на мъдрите украшава знанието;<br/>А устата на безумните отригват глупост.<p></p><i>Ezikǎt na mǎdrite ukrašava znanieto;<br/>A ustata na bezumnite otrigvat glupost.</i>


text:
Очите Господни са на всяко място,<br/>И наблюдават злите и добрите.<p></p><i>Očite Gospodni sa na vsjako mjasto,<br/>I nabljudavat zlite i dobrite.</i>


text:
Сладък език е дърво на живот;<br/>А развратност в него е съкрушение на духа.<p></p><i>Sladǎk ezik e dǎrvo na život;<br/>A razvratnost v nego e sǎkrušenie na duha.</i>


text:
Безумний презира поучението на отца си;<br/>А който пази обличение благоразумен е.<p></p><i>Bezumnij prezira poučenieto na otca si;<br/>A kojto pazi obličenie blagorazumen e.</i>


text:
В дома на праведния има голямо изобилие,<br/>А в дохода на нечестивия смущение.<p></p><i>V doma na pravednija ima goljamo izobilie,<br/>A v dohoda na nečestivija smuštenie.</i>


text:
Устните на мъдрите сеят знание;<br/>А сърдцето на безумните не е така.<p></p><i>Ustnite na mǎdrite sejat znanie;<br/>A sǎrdceto na bezumnite ne e taka.</i>


text:
Жъртвата на нечестивите е мерзост Господу,<br/>А моленето на правите благоприятно нему.<p></p><i>Žǎrtvata na nečestivite e merzost Gospodu,<br/>A moleneto na pravite blagoprijatno nemu.</i>


text:
Пътят на нечестивия е мерзост на Господа;<br/>Но той обича тогози който тича след правдата.<p></p><i>Pǎtjat na nečestivija e merzost na Gospoda;<br/>No toj običa togozi kojto tiča sled pravdata.</i>


text:
Има лошо наказание за онези които се отбиват от пътя:<br/>Който мрази обличение ще умре.<p></p><i>Ima lošo nakazanie za onezi koito se otbivat ot pǎtja:<br/>Kojto mrazi obličenie šte umre.</i>


text:
Ад и погибелта са явни пред Господа, -<br/>Колко повече сърдцата на человеческите синове.<p></p><i>Ad i pogibelta sa javni pred Gospoda, -<br/>Kolko poveče sǎrdcata na čelovečeskite sinove.</i>


text:
Присмивателят не обича обличителя си,<br/>Нито ще отиде при мъдрите.<p></p><i>Prismivateljat ne običa obličitelja si,<br/>Nito šte otide pri mǎdrite.</i>


text:
Сърдце весело прави засмено лице;<br/>А от скърбта на сърдцето угнетява се духът.<p></p><i>Sǎrdce veselo pravi zasmeno lice;<br/>A ot skǎrbta na sǎrdceto ugnetjava se duhǎt.</i>


text:
Сърдцето на разумния търси знание;<br/>А устата на безумните хранят се с глупост.<p></p><i>Sǎrdceto na razumnija tǎrsi znanie;<br/>A ustata na bezumnite hranjat se s glupost.</i>


text:
Всичките дни на скърбния са зли;<br/>А веселото сърдце е винагишно пируване.<p></p><i>Vsičkite dni na skǎrbnija sa zli;<br/>A veseloto sǎrdce e vinagišno piruvane.</i>


text:
По-добро малкото със страх Господен,<br/>Нежели съкровища много и смущение в тях.<p></p><i>Po-dobro malkoto sǎs strah Gospoden,<br/>Neželi sǎkrovišta mnogo i smuštenie v tjah.</i>


text:
По-добро гощаване от зеле с любов,<br/>Нежели хранено говедо с омраза.<p></p><i>Po-dobro goštavane ot zele s ljubov,<br/>Neželi hraneno govedo s omraza.</i>


text:
Яростний человек възбужда прения;<br/>А дълготърпеливий утишава карания.<p></p><i>Jarostnij čelovek vǎzbužda prenija;<br/>A dǎlgotǎrpelivij utišava karanija.</i>


text:
Пътят на ленивия е като с тръне изплетен;<br/>А пътят на правите е изравнен.<p></p><i>Pǎtjat na lenivija e kato s trǎne izpleten;<br/>A pǎtjat na pravite e izravnen.</i>


text:
Мъдър син весели отца;<br/>А безумен человек презира майка си.<p></p><i>Mǎdǎr sin veseli otca;<br/>A bezumen čelovek prezira majka si.</i>


text:
Глупостта е радост на скудоумния;<br/>А разумний человек ходи направо.<p></p><i>Glupostta e radost na skudoumnija;<br/>A razumnij čelovek hodi napravo.</i>


text:
Дето няма съвет намеренията се осуетяват,<br/>А в множеството на съветниците утвърждават се.<p></p><i>Deto njama sǎvet namerenijata se osuetjavat,<br/>A v množestvoto na sǎvetnicite utvǎrždavat se.</i>


text:
человек има радост чрез ответа на устата си;<br/>И дума на време, колко е добра!<p></p><i>čelovek ima radost črez otveta na ustata si;<br/>I duma na vreme, kolko e dobra!</i>


text:
За разумния е пътят на живота нагоре,<br/>За да се уклони от ада долу.<p></p><i>Za razumnija e pǎtjat na života nagore,<br/>Za da se ukloni ot ada dolu.</i>


text:
Господ съсипва дома на горделивите;<br/>А утвърдява предела на вдовицата.<p></p><i>Gospod sǎsipva doma na gordelivite;<br/>A utvǎrdjava predela na vdovicata.</i>


text:
Помишленията на лошия са мерзост Господу;<br/>А думите на чистите са угодни.<p></p><i>Pomišlenijata na lošija sa merzost Gospodu;<br/>A dumite na čistite sa ugodni.</i>


text:
Користолюбивият смущава дома си;<br/>А който мрази даровете ще живее.<p></p><i>Koristoljubivijat smuštava doma si;<br/>A kojto mrazi darovete šte živee.</i>


text:
Сърдцето на праведния преговаря да отговаря;<br/>А устата на нечестивите отригват зло.<p></p><i>Sǎrdceto na pravednija pregovarja da otgovarja;<br/>A ustata na nečestivite otrigvat zlo.</i>


text:
Господ е далеч от нечестивите;<br/>А слуша моленето на праведните.<p></p><i>Gospod e daleč ot nečestivite;<br/>A sluša moleneto na pravednite.</i>


text:
Светът на очите весели сърдцето:<br/>И добрата вест утлъстява костите.<p></p><i>Svetǎt na očite veseli sǎrdceto:<br/>I dobrata vest utlǎstjava kostite.</i>


text:
Ухо което слуша обличението на живота<br/>Пребивава между мъдрите.<p></p><i>Uho koeto sluša obličenieto na života<br/>Prebivava meždu mǎdrite.</i>


text:
Който отхвърля поучението мрази душата си;<br/>А който слуша обличението придобива разум.<p></p><i>Kojto othvǎrlja poučenieto mrazi dušata si;<br/>A kojto sluša obličenieto pridobiva razum.</i>


text:
Страхът Господен е поучение на мъдрост;<br/>И смирението предходи пред славата.<p></p><i>Strahǎt Gospoden e poučenie na mǎdrost;<br/>I smirenieto predhodi pred slavata.</i>


text:
На человека принадлежат приготвенията на сърдцето;<br/>Но от Господа е ответът на езика.<p></p><i>Na čeloveka prinadležat prigotvenijata na sǎrdceto;<br/>No ot Gospoda e otvetǎt na ezika.</i>


text:
Всичките пътища на человека са чисти в очите му;<br/>Но Господ претегля духовете.<p></p><i>Vsičkite pǎtišta na čeloveka sa čisti v očite mu;<br/>No Gospod preteglja duhovete.</i>


text:
Препоръчвай делата си Господу;<br/>И ще се утвърдят твоите помишления.<p></p><i>Preporǎčvaj delata si Gospodu;<br/>I šte se utvǎrdjat tvoite pomišlenija.</i>


text:
Господ направи всяко нещо за целта му,<br/>Та и нечестивия за лошия ден.<p></p><i>Gospod napravi vsjako nešto za celta mu,<br/>Ta i nečestivija za lošija den.</i>


text:
Мерзост е Господу всеки що има горделиво сърдце;<br/>Ръка на ръка и да се присъедини, няма да остане ненаказан.<p></p><i>Merzost e Gospodu vseki što ima gordelivo sǎrdce;<br/>Rǎka na rǎka i da se prisǎedini, njama da ostane nenakazan.</i>


text:
С милост и истина се очиства беззаконието;<br/>И със страха Господен става уклонение от злото.<p></p><i>S milost i istina se očistva bezzakonieto;<br/>I sǎs straha Gospoden stava uklonenie ot zloto.</i>


text:
Когато са угодни на Господа пътищата на едного человека,<br/>Той примирява с него и неприятелите му.<p></p><i>Kogato sa ugodni na Gospoda pǎtištata na ednogo čeloveka,<br/>Toj primirjava s nego i neprijatelite mu.</i>


text:
По-добре малко с правда,<br/>Нежели големи доходи с неправда.<p></p><i>Po-dobre malko s pravda,<br/>Neželi golemi dohodi s nepravda.</i>


text:
Сърдцето на человека начертава пътя му;<br/>Но Господ оправя стъпките му.<p></p><i>Sǎrdceto na čeloveka načertava pǎtja mu;<br/>No Gospod opravja stǎpkite mu.</i>


text:
В устните на царя има богодъхновение;<br/>Устата му не ще погрешат в съда.<p></p><i>V ustnite na carja ima bogodǎhnovenie;<br/>Ustata mu ne šte pogrešat v sǎda.</i>


text:
Праведната теглилка и къпони са Господни;<br/>Всичките драмове на мешеца са негово дело.<p></p><i>Pravednata teglilka i kǎponi sa Gospodni;<br/>Vsičkite dramove na mešeca sa negovo delo.</i>


text:
Мерзост е за царете да правят беззаконие;<br/>Защото престолът се утвърдява с правда.<p></p><i>Merzost e za carete da pravjat bezzakonie;<br/>Zaštoto prestolǎt se utvǎrdjava s pravda.</i>


text:
Праведните устни са благоприятни на царете;<br/>И те обичат който говори право.<p></p><i>Pravednite ustni sa blagoprijatni na carete;<br/>I te običat kojto govori pravo.</i>


text:
Яростта на един цар е обявителка на смърт;<br/>Но мъдрий человек я укротява.<p></p><i>Jarostta na edin car e objavitelka na smǎrt;<br/>No mǎdrij čelovek ja ukrotjava.</i>


text:
В светлината на лицето на царя има живот;<br/>И неговото благоволение е като облак с пролетен дъжд.<p></p><i>V svetlinata na liceto na carja ima život;<br/>I negovoto blagovolenie e kato oblak s proleten dǎžd.</i>


text:
Колко е по-добро стяжанието на мъдростта нежели на златото,<br/>И предпочитаемо стяжението на разума нежели на среброто!<p></p><i>Kolko e po-dobro stjažanieto na mǎdrostta neželi na zlatoto,<br/>I predpočitaemo stjaženieto na razuma neželi na srebroto!</i>


text:
Пътят на праведните е да се уклоняват от злото;<br/>Който пази пътя си упазва душата си.<p></p><i>Pǎtjat na pravednite e da se uklonjavat ot zloto;<br/>Kojto pazi pǎtja si upazva dušata si.</i>


text:
Гордостта предшествува на погибелта;<br/>И високоумството предшествува на падането.<p></p><i>Gordostta predšestvuva na pogibelta;<br/>I visokoumstvoto predšestvuva na padaneto.</i>


text:
По-добре да е някой смиреномъдър със смирените,<br/>Нежели да дели користи с гордите.<p></p><i>Po-dobre da e njakoj smirenomǎdǎr sǎs smirenite,<br/>Neželi da deli koristi s gordite.</i>


text:
Разумний в делата си ще намери добро;<br/>И надеещий се на Господа е блажен.<p></p><i>Razumnij v delata si šte nameri dobro;<br/>I nadeeštij se na Gospoda e blažen.</i>


text:
Мъдрият в сърдце ще се нарече благоразумен;<br/>И сладостта на устните умножава знание.<p></p><i>Mǎdrijat v sǎrdce šte se nareče blagorazumen;<br/>I sladostta na ustnite umnožava znanie.</i>


text:
Разумът е източник на живот за оногоз що го има;<br/>А поучението на безумните е глупост.<p></p><i>Razumǎt e iztočnik na život za onogoz što go ima;<br/>A poučenieto na bezumnite e glupost.</i>


text:
Сърдцето на мъдрия вразумява устата му,<br/>И в устните му притуря знание.<p></p><i>Sǎrdceto na mǎdrija vrazumjava ustata mu,<br/>I v ustnite mu priturja znanie.</i>


text:
Благоугодните думи са сот от мед,<br/>Сладост на душата, и изцеление на костите.<p></p><i>Blagougodnite dumi sa sot ot med,<br/>Sladost na dušata, i izcelenie na kostite.</i>


text:
Има път който се вижда прав на человека;<br/>Но краят му е пътища към смърт.<p></p><i>Ima pǎt kojto se vižda prav na čeloveka;<br/>No krajat mu e pǎtišta kǎm smǎrt.</i>


text:
Който работи, работи за себе си;<br/>Защото устата му го принуждават.<p></p><i>Kojto raboti, raboti za sebe si;<br/>Zaštoto ustata mu go prinuždavat.</i>


text:
Лошият человек копае зло;<br/>И в устните му има като огън горещ.<p></p><i>Lošijat čelovek kopae zlo;<br/>I v ustnite mu ima kato ogǎn gorešt.</i>


text:
Развращен человек сее раздори;<br/>И шепотник раздвоява най-тесни приятели.<p></p><i>Razvrašten čelovek see razdori;<br/>I šepotnik razdvojava naj-tesni prijateli.</i>


text:
Насилник человек измамя ближния си,<br/>И води го в не добър път,<p></p><i>Nasilnik čelovek izmamja bližnija si,<br/>I vodi go v ne dobǎr pǎt,</i>


text:
Замижва с очи и измислюва лошотии,<br/>Прехапва устните си и върши злото.<p></p><i>Zamižva s oči i izmisljuva lošotii,<br/>Prehapva ustnite si i vǎrši zloto.</i>


text:
Седината е венец на слава<br/>Ако се намира в пътя на правдата.<p></p><i>Sedinata e venec na slava<br/>Ako se namira v pǎtja na pravdata.</i>


text:
Дълготърпеливият е по-добър от храбрия,<br/>И който владее духа си от завоевател на град.<p></p><i>Dǎlgotǎrpelivijat e po-dobǎr ot hrabrija,<br/>I kojto vladee duha si ot zavoevatel na grad.</i>


text:
Жребието се хвърля в пазухата;<br/>Но всичката му съдба е от Господа.<p></p><i>Žrebieto se hvǎrlja v pazuhata;<br/>No vsičkata mu sǎdba e ot Gospoda.</i>


text:
По-добре залък сух и мир с него,<br/>Нежели дом пълен от жертви с разпря.<p></p><i>Po-dobre zalǎk suh i mir s nego,<br/>Neželi dom pǎlen ot žertvi s razprja.</i>


text:
Благоразумний раб ще властвува над син който докарва срам,<br/>И ще вземе дял от наследието между братя.<p></p><i>Blagorazumnij rab šte vlastvuva nad sin kojto dokarva sram,<br/>I šte vzeme djal ot nasledieto meždu bratja.</i>


text:
Горнилото е за среброто, и пещта за златото;<br/>А Господ опитва сърдцата.<p></p><i>Gorniloto e za srebroto, i peštta za zlatoto;<br/>A Gospod opitva sǎrdcata.</i>


text:
Злотворецът слуша беззаконните устни:<br/>Лъжецът дава ухо на злия език.<p></p><i>Zlotvorecǎt sluša bezzakonnite ustni:<br/>Lǎžecǎt dava uho na zlija ezik.</i>


text:
Който се присмива на сиромаха безчести Създателя му:<br/>Който се радва на бедствия няма да остане ненаказан.<p></p><i>Kojto se prismiva na siromaha bezčesti Sǎzdatelja mu:<br/>Kojto se radva na bedstvija njama da ostane nenakazan.</i>


text:
чада на чада са венец на старците,<br/>И слава на чадата бащите им.<p></p><i>čada na čada sa venec na starcite,<br/>I slava na čadata baštite im.</i>


text:
Устни изящни не приличат на безумен, -<br/>Много по-малко лъжливи устни на началник.<p></p><i>Ustni izjaštni ne priličat na bezumen, -<br/>Mnogo po-malko lǎžlivi ustni na načalnik.</i>


text:
Дарът е като многоценен камик в очите на оногоз който го има:<br/>Дето се обърне той успява.<p></p><i>Darǎt e kato mnogocenen kamik v očite na onogoz kojto go ima:<br/>Deto se obǎrne toj uspjava.</i>


text:
Който покрива престъпление търси любов;<br/>Но който разказва работата раздвоява най-тесни приятели.<p></p><i>Kojto pokriva prestǎplenie tǎrsi ljubov;<br/>No kojto razkazva rabotata razdvojava naj-tesni prijateli.</i>


text:
Обличението прави повече впечатление на благоразумен,<br/>Нежели сто бича на безумен.<p></p><i>Obličenieto pravi poveče vpečatlenie na blagorazumen,<br/>Neželi sto biča na bezumen.</i>


text:
Злият търси само крамоли;<br/>За то жесток вестител ще се проводи против него.<p></p><i>Zlijat tǎrsi samo kramoli;<br/>Za to žestok vestitel šte se provodi protiv nego.</i>


text:
Нека срещне человека мечка лишена от чадата си,<br/>А не безумен в буйството си.<p></p><i>Neka sreštne čeloveka mečka lišena ot čadata si,<br/>A ne bezumen v bujstvoto si.</i>


text:
Който въздава зло за добро,<br/>Злото не ще се отдалечи от дома му.<p></p><i>Kojto vǎzdava zlo za dobro,<br/>Zloto ne šte se otdaleči ot doma mu.</i>


text:
Наченването на разпря е като кога отваря някой път на вода;<br/>За то престани от препирането доде не се е разпалило.<p></p><i>Načenvaneto na razprja e kato koga otvarja njakoj pǎt na voda;<br/>Za to prestani ot prepiraneto dode ne se e razpalilo.</i>


text:
Който оправдава нечестив,<br/>И който осъжда праведен,<br/>И двата са мерзост Господу.<p></p><i>Kojto opravdava nečestiv,<br/>I kojto osǎžda praveden,<br/>I dvata sa merzost Gospodu.</i>


text:
Що ползува цената в ръката на безумен<br/>За да купи мъдрост, като няма ум?<p></p><i>Što polzuva cenata v rǎkata na bezumen<br/>Za da kupi mǎdrost, kato njama um?</i>


text:
Приятел обича всякога;<br/>И брат се ражда за нуждно време.<p></p><i>Prijatel običa vsjakoga;<br/>I brat se ražda za nuždno vreme.</i>


text:
человек оскуден от ум дава ръка,<br/>И става поручник за приятеля си.<p></p><i>čelovek oskuden ot um dava rǎka,<br/>I stava poručnik za prijatelja si.</i>


text:
Който обича прения обича съгрешения:<br/>Който прави високи вратата си търси пагуба.<p></p><i>Kojto običa prenija običa sǎgrešenija:<br/>Kojto pravi visoki vratata si tǎrsi paguba.</i>


text:
Строптивий в сърдце не намерва добро;<br/>И развращений в език пада в нещастие.<p></p><i>Stroptivij v sǎrdce ne namerva dobro;<br/>I razvraštenij v ezik pada v neštastie.</i>


text:
Който ражда безумен, за скърб му е;<br/>И отецът на глупавия радост не вижда.<p></p><i>Kojto ražda bezumen, za skǎrb mu e;<br/>I otecǎt na glupavija radost ne vižda.</i>


text:
Веселото сърдце е благотворно като лекарство;<br/>А унилий дух изсушава костите.<p></p><i>Veseloto sǎrdce e blagotvorno kato lekarstvo;<br/>A unilij duh izsušava kostite.</i>


text:
Нечестивий приема дар изпод пазуха<br/>За да изкриви пътищата на правосъдието.<p></p><i>Nečestivij priema dar izpod pazuha<br/>Za da izkrivi pǎtištata na pravosǎdieto.</i>


text:
Пред лицето на разумния е мъдростта:<br/>А очите на безумния са към краищата на земята.<p></p><i>Pred liceto na razumnija e mǎdrostta:<br/>A očite na bezumnija sa kǎm kraištata na zemjata.</i>


text:
Безумний син е тъга на отца си,<br/>И горкост на тази която го е родила.<p></p><i>Bezumnij sin e tǎga na otca si,<br/>I gorkost na tazi kojato go e rodila.</i>


text:
Не е добро да се туря глоба на праведен,<br/>Ни да бие някой началниците за правото.<p></p><i>Ne e dobro da se turja globa na praveden,<br/>Ni da bie njakoj načalnicite za pravoto.</i>


text:
Който държи думите си умен е:<br/>Дълготъпеливий человек е благоразумен.<p></p><i>Kojto dǎrži dumite si umen e:<br/>Dǎlgotǎpelivij čelovek e blagorazumen.</i>


text:
И безумният, когато мълчи, счита се за мъдър,<br/>Който затваря устата си за разумен.<p></p><i>I bezumnijat, kogato mǎlči, sčita se za mǎdǎr,<br/>Kojto zatvarja ustata si za razumen.</i>


text:
Своенравний иска желанието си,<br/>И противи се на всяка права мисъл.<p></p><i>Svoenravnij iska želanieto si,<br/>I protivi se na vsjaka prava misǎl.</i>


text:
Безумний не се наслаждава от благоразумието,<br/>Но само от изявението на сърдцето си.<p></p><i>Bezumnij ne se naslaždava ot blagorazumieto,<br/>No samo ot izjavenieto na sǎrdceto si.</i>


text:
С идването на нечестивия иде и презрение,<br/>И с поношението безчестие.<p></p><i>S idvaneto na nečestivija ide i prezrenie,<br/>I s ponošenieto bezčestie.</i>


text:
Думите из устата на человека са дълбоки води;<br/>И източникът на мъдростта е поток извиращ.<p></p><i>Dumite iz ustata na čeloveka sa dǎlboki vodi;<br/>I iztočnikǎt na mǎdrostta e potok izvirašt.</i>


text:
Не е добро да рави някой лицеприемство на нечестивия,<br/>За да изкривява праведния в съда.<p></p><i>Ne e dobro da ravi njakoj licepriemstvo na nečestivija,<br/>Za da izkrivjava pravednija v sǎda.</i>


text:
Устните на безумния влазят в препирания;<br/>И устата му приканят плесници.<p></p><i>Ustnite na bezumnija vlazjat v prepiranija;<br/>I ustata mu prikanjat plesnici.</i>


text:
Устата на безумния са погибел за него,<br/>И устните му сет за душата му.<p></p><i>Ustata na bezumnija sa pogibel za nego,<br/>I ustnite mu set za dušata mu.</i>


text:
Думите на шепотника са сладки залъци,<br/>И слазят вътре в утробата.<p></p><i>Dumite na šepotnika sa sladki zalǎci,<br/>I slazjat vǎtre v utrobata.</i>


text:
Нерадивий в делото си<br/>Брат е на разточителя.<p></p><i>Neradivij v deloto si<br/>Brat e na raztočitelja.</i>


text:
Името Господне е крепък стълп:<br/>Праведният който прибягва в него в защита е.<p></p><i>Imeto Gospodne e krepǎk stǎlp:<br/>Pravednijat kojto pribjagva v nego v zaštita e.</i>


text:
Имотът на богатия е крепък град за него;<br/>И в мечтанието му той е като висока стена.<p></p><i>Imotǎt na bogatija e krepǎk grad za nego;<br/>I v mečtanieto mu toj e kato visoka stena.</i>


text:
Преди погинването се превъзноси сърдцето на човека;<br/>И смирението предходи пред славата.<p></p><i>Predi poginvaneto se prevǎznosi sǎrdceto na čoveka;<br/>I smirenieto predhodi pred slavata.</i>


text:
Да отговаря някой преди да чуе,<br/>Безумие и поношение е за него.<p></p><i>Da otgovarja njakoj predi da čue,<br/>Bezumie i ponošenie e za nego.</i>


text:
Духът на человека ще го подпира в немощта му;<br/>Но унилий дух кой може въздигна?<p></p><i>Duhǎt na čeloveka šte go podpira v nemoštta mu;<br/>No unilij duh koj može vǎzdigna?</i>


text:
Сърдцето на благоразумния придобива разум;<br/>И ухото на мъдрите търси знание.<p></p><i>Sǎrdceto na blagorazumnija pridobiva razum;<br/>I uhoto na mǎdrite tǎrsi znanie.</i>


text:
Дарът на человека отваря му място,<br/>И привожда го пред големците.<p></p><i>Darǎt na čeloveka otvarja mu mjasto,<br/>I privožda go pred golemcite.</i>


text:
Който говори най-напред в съда си гледа се праведен;<br/>Но другарят му дохожда и го изпитва.<p></p><i>Kojto govori naj-napred v sǎda si gleda se praveden;<br/>No drugarjat mu dohožda i go izpitva.</i>


text:
Жребието прекратява разприте,<br/>И решава между силните.<p></p><i>Žrebieto prekratjava razprite,<br/>I rešava meždu silnite.</i>


text:
Брат обиден по-непристъпен е от крепък град;<br/>И разногласията им са като вереи на стълп.<p></p><i>Brat obiden po-nepristǎpen e ot krepǎk grad;<br/>I raznoglasijata im sa kato verei na stǎlp.</i>


text:
От плодовете на устата на человека ще се насити утробата му;<br/>От произведението на устните си ще се насити.<p></p><i>Ot plodovete na ustata na čeloveka šte se nasiti utrobata mu;<br/>Ot proizvedenieto na ustnite si šte se nasiti.</i>


text:
Смърт и живот е в ръката на езика;<br/>И които го обичат ще ядат плодовете му.<p></p><i>Smǎrt i život e v rǎkata na ezika;<br/>I koito go običat šte jadat plodovete mu.</i>


text:
Който е намерил добра жена намерил е благо,<br/>И получил е благодат от Господа.<p></p><i>Kojto e nameril dobra žena nameril e blago,<br/>I polučil e blagodat ot Gospoda.</i>


text:
Сиромахът говори с моления;<br/>Но богатият отговаря с жестокост.<p></p><i>Siromahǎt govori s molenija;<br/>No bogatijat otgovarja s žestokost.</i>


text:
Человек който има приятели трябва да се обхожда приятелски;<br/>И има приятел по-тесен и от брат.<p></p><i>Čelovek kojto ima prijateli trjabva da se obhožda prijatelski;<br/>I ima prijatel po-tesen i ot brat.</i>


text:
По-добър е сиромахът който ходи в целостта си,<br/>Нежели развратний в устните си който е и безумен.<p></p><i>Po-dobǎr e siromahǎt kojto hodi v celostta si,<br/>Neželi razvratnij v ustnite si kojto e i bezumen.</i>


text:
На душата невежеството наистина не е добро:<br/>И който бърза с нозете спъва се.<p></p><i>Na dušata nevežestvoto naistina ne e dobro:<br/>I kojto bǎrza s nozete spǎva se.</i>


text:
Безумието на человека изкривява пътя му;<br/>И сърдцето му негодува против Господа.<p></p><i>Bezumieto na čeloveka izkrivjava pǎtja mu;<br/>I sǎrdceto mu negoduva protiv Gospoda.</i>


text:
Богатството притуря много приятели;<br/>А сиромахът бива оставен от приятеля си.<p></p><i>Bogatstvoto priturja mnogo prijateli;<br/>A siromahǎt biva ostaven ot prijatelja si.</i>


text:
Лъжливий свидетел няма да остане ненаказан;<br/>И който говори лъжи няма да избегне.<p></p><i>Lǎžlivij svidetel njama da ostane nenakazan;<br/>I kojto govori lǎži njama da izbegne.</i>


text:
Мнозина търсят лицето на щедрия;<br/>И всеки е приятел на даващия дарове.<p></p><i>Mnozina tǎrsjat liceto na štedrija;<br/>I vseki e prijatel na davaštija darove.</i>


text:
Сиромаха го мразят всиките му братя, -<br/>Колко повече ще отбягват от него приятелите му! –<br/>Той тича след думи които няма да се изпълнят.<p></p><i>Siromaha go mrazjat vsikite mu bratja, -<br/>Kolko poveče šte otbjagvat ot nego prijatelite mu! –<br/>Toj tiča sled dumi koito njama da se izpǎlnjat.</i>


text:
Който придобива ум обича душата си;<br/>Който пази благоразумие ще намери добро.<p></p><i>Kojto pridobiva um običa dušata si;<br/>Kojto pazi blagorazumie šte nameri dobro.</i>


text:
Лъжливий свидетел няма да остане ненаказан;<br/>И който говори лъжи ще погине.<p></p><i>Lǎžlivij svidetel njama da ostane nenakazan;<br/>I kojto govori lǎži šte pogine.</i>


text:
Изнежеността не прилича на безумен, -<br/>Много по-малко на раб да властвува над началници.<p></p><i>Izneženostta ne priliča na bezumen, -<br/>Mnogo po-malko na rab da vlastvuva nad načalnici.</i>


text:
Благоразумието на человека възпира яростта му;<br/>И слава му е да се не призира на престъплението.<p></p><i>Blagorazumieto na čeloveka vǎzpira jarostta mu;<br/>I slava mu e da se ne prizira na prestǎplenieto.</i>


text:
Гневът на царя е като рикание на лъв,<br/>А благоволението му като роса на тревата.<p></p><i>Gnevǎt na carja e kato rikanie na lǎv,<br/>A blagovolenieto mu kato rosa na trevata.</i>


text:
Безумний син е погибел на отца си;<br/>И препирните на жена са непрестанно капане.<p></p><i>Bezumnij sin e pogibel na otca si;<br/>I prepirnite na žena sa neprestanno kapane.</i>


text:
Дом и богатство се оставят наследие от отците;<br/>Но благоразумна жена от Господа се дава.<p></p><i>Dom i bogatstvo se ostavjat nasledie ot otcite;<br/>No blagorazumna žena ot Gospoda se dava.</i>


text:
Ленността хвърля в дълбок сън;<br/>И мързелива душа ще е гладна.<p></p><i>Lennostta hvǎrlja v dǎlbok sǎn;<br/>I mǎrzeliva duša šte e gladna.</i>


text:
Който пази заповедта съхранява душата си;<br/>А който презира пътищата си ще погине.<p></p><i>Kojto pazi zapovedta sǎhranjava dušata si;<br/>A kojto prezira pǎtištata si šte pogine.</i>


text:
Който помилва сиромаха заима Господу;<br/>И той ще му въздаде въздаянието му.<p></p><i>Kojto pomilva siromaha zaima Gospodu;<br/>I toj šte mu vǎzdade vǎzdajanieto mu.</i>


text:
Наказвай сина си додето има надежда;<br/>Но не подигай душата си да го умъртвиш.<p></p><i>Nakazvaj sina si dodeto ima nadežda;<br/>No ne podigaj dušata si da go umǎrtviš.</i>


text:
Яростний ще вземе наказание;<br/>Защото и да го освободиш трябва пак истото да направиш.<p></p><i>Jarostnij šte vzeme nakazanie;<br/>Zaštoto i da go osvobodiš trjabva pak istoto da napraviš.</i>


text:
Слушай съветване и приемай поучение,<br/>За да станеш мъдър в сетнините си.<p></p><i>Slušaj sǎvetvane i priemaj poučenie,<br/>Za da staneš mǎdǎr v setninite si.</i>


text:
Има много мисли в сърдцето на человека;<br/>Но съветът Господен, той ще остане твърд.<p></p><i>Ima mnogo misli v sǎrdceto na čeloveka;<br/>No sǎvetǎt Gospoden, toj šte ostane tvǎrd.</i>


text:
Милостта на человека е чест нему:<br/>И сиромахът е по-добър от лъжеца.<p></p><i>Milostta na čeloveka e čest nemu:<br/>I siromahǎt e po-dobǎr ot lǎžeca.</i>


text:
Страхът Господен донося живот;<br/>И който го има ще си ляга наситен:<br/>Зло не ще да срещне.<p></p><i>Strahǎt Gospoden donosja život;<br/>I kojto go ima šte si ljaga nasiten:<br/>Zlo ne šte da sreštne.</i>


text:
Ленивий затопява ръката си в блюдото,<br/>И не ще нито в устата си да я върне.<p></p><i>Lenivij zatopjava rǎkata si v bljudoto,<br/>I ne šte nito v ustata si da ja vǎrne.</i>


text:
Ако биеш присмивателя, простият е стане внимателен;<br/>И ако обличиш благоразумния, ще научи знание.<p></p><i>Ako bieš prismivatelja, prostijat e stane vnimatelen;<br/>I ako obličiš blagorazumnija, šte nauči znanie.</i>


text:
Който съсипва отца и пропъжда майка,<br/>Той е син който причинява срам и поношение.<p></p><i>Kojto sǎsipva otca i propǎžda majka,<br/>Toj e sin kojto pričinjava sram i ponošenie.</i>


text:
Престани, сине мой, да слушаш поучение,<br/>Което отвраща от думите на знанието.<p></p><i>Prestani, sine moj, da slušaš poučenie,<br/>Koeto otvrašta ot dumite na znanieto.</i>


text:
Лош свидетел се присмива на правото:<br/>И устата на нечестивите поглъщат беззаконие.<p></p><i>Loš svidetel se prismiva na pravoto:<br/>I ustata na nečestivite poglǎštat bezzakonie.</i>


text:
Съдове се готвят за присмивателите,<br/>И за гърба на безумните биения.<p></p><i>Sǎdove se gotvjat za prismivatelite,<br/>I za gǎrba na bezumnite bienija.</i>


text:
Виното е присмивател и сикерата крамолница;<br/>И който се завлича от тях не е благоразумен.<p></p><i>Vinoto e prismivatel i sikerata kramolnica;<br/>I kojto se zavliča ot tjah ne e blagorazumen.</i>


text:
Устрашаването царево е като рикание на лъв:<br/>Който го раздразня съгрешава против живота си.<p></p><i>Ustrašavaneto carevo e kato rikanie na lǎv:<br/>Kojto go razdraznja sǎgrešava protiv života si.</i>


text:
чест е на человека да престава от прение:<br/>А всеки безумен се вплита в него.<p></p><i>čest e na čeloveka da prestava ot prenie:<br/>A vseki bezumen se vplita v nego.</i>


text:
Ленивият не ще да оре поради зимата:<br/>Ще проси в жетва, и няма да намери.<p></p><i>Lenivijat ne šte da ore poradi zimata:<br/>Šte prosi v žetva, i njama da nameri.</i>


text:
Съветът в сърдцето на человека е като дълбока вода:<br/>Но разумний человек ще го извади.<p></p><i>Sǎvetǎt v sǎrdceto na čeloveka e kato dǎlboka voda:<br/>No razumnij čelovek šte go izvadi.</i>


text:
Много человеци проповедат всеки милостта си:<br/>Но кой може да намери верен человек?<p></p><i>Mnogo čeloveci propovedat vseki milostta si:<br/>No koj može da nameri veren čelovek?</i>


text:
Праведний ходи в целостта си;<br/>И чадата му след него са блажени.<p></p><i>Pravednij hodi v celostta si;<br/>I čadata mu sled nego sa blaženi.</i>


text:
Цар който седи на съдебний престол<br/>Разпръсва с очите си всяко зло.<p></p><i>Car kojto sedi na sǎdebnij prestol<br/>Razprǎsva s očite si vsjako zlo.</i>


text:
Кой може да рече: Очистих сърдцето си;<br/>чист съм от греховете си?<p></p><i>Koj može da reče: Očistih sǎrdceto si;<br/>čist sǎm ot grehovete si?</i>


text:
Двойни драмове и двойни мерки,<br/>И двете са мерзост Господу.<p></p><i>Dvojni dramove i dvojni merki,<br/>I dvete sa merzost Gospodu.</i>


text:
Познава се и самото дете от деянията си<br/>Да ли са делата му чисти, и да ли прави.<p></p><i>Poznava se i samoto dete ot dejanijata si<br/>Da li sa delata mu čisti, i da li pravi.</i>


text:
Ухото слуша и окото гледа,<br/>Господ е направил и двете.<p></p><i>Uhoto sluša i okoto gleda,<br/>Gospod e napravil i dvete.</i>


text:
Не обичай спането, за да не осиромашееш;<br/>Отвори очите си, и ще се наситиш с хляб.<p></p><i>Ne običaj spaneto, za da ne osiromašeeš;<br/>Otvori očite si, i šte se nasitiš s hljab.</i>


text:
Лошо е! Лошо е! казва купувачът;<br/>Но като си отиде, тогаз се хвали.<p></p><i>Lošo e! Lošo e! kazva kupuvačǎt;<br/>No kato si otide, togaz se hvali.</i>


text:
Има злато и множество многоценни камене;<br/>Но устните на знанието са скъпоценно украшение.<p></p><i>Ima zlato i množestvo mnogocenni kamene;<br/>No ustnite na znanieto sa skǎpocenno ukrašenie.</i>


text:
Вземи дрехата на тогоз който се поручава за странен;<br/>И вземи залог от оногоз който би се поручил за чужда жена.<p></p><i>Vzemi drehata na togoz kojto se poručava za stranen;<br/>I vzemi zalog ot onogoz kojto bi se poručil za čužda žena.</i>


text:
Хлябът на лъжата е сладък человеку;<br/>Но след това устата му ще се напълнят с камичета.<p></p><i>Hljabǎt na lǎžata e sladǎk čeloveku;<br/>No sled tova ustata mu šte se napǎlnjat s kamičeta.</i>


text:
Намеренията се утвърдяват чрез съвет;<br/>И с разсмотрение да правиш бран.<p></p><i>Namerenijata se utvǎrdjavat črez sǎvet;<br/>I s razsmotrenie da praviš bran.</i>


text:
Одумникът обхожда и открива тайни;<br/>За то не се смисай с оногоз който разширява устните си.<p></p><i>Odumnikǎt obhožda i otkriva tajni;<br/>Za to ne se smisaj s onogoz kojto razširjava ustnite si.</i>


text:
Светилникът на тогоз който злослови отца си или майка си<br/>Ще угасне в дълбока тъмнина.<p></p><i>Svetilnikǎt na togoz kojto zloslovi otca si ili majka si<br/>Šte ugasne v dǎlboka tǎmnina.</i>


text:
Наследие бързо придобито из начало,<br/>Сетнината му не се благославя.<p></p><i>Nasledie bǎrzo pridobito iz načalo,<br/>Setninata mu ne se blagoslavja.</i>


text:
Да не речеш: Ще въздам зло<br/>Почакай Господа; и ще те избави.<p></p><i>Da ne rečeš: Šte vǎzdam zlo<br/>Počakaj Gospoda; i šte te izbavi.</i>


text:
Двойни драмове са мерзост Господу;<br/>И лъстивите къпони не са добри.<p></p><i>Dvojni dramove sa merzost Gospodu;<br/>I lǎstivite kǎponi ne sa dobri.</i>


text:
Стъпките на человека се оправят от Господа,<br/>А как би познал человек пътя си?<p></p><i>Stǎpkite na čeloveka se opravjat ot Gospoda,<br/>A kak bi poznal čelovek pǎtja si?</i>


text:
Сеть е человеку да говори несмислено за посвещение,<br/>И подир обричанията да предиря.<p></p><i>Setь e čeloveku da govori nesmisleno za posveštenie,<br/>I podir obričanijata da predirja.</i>


text:
Мъдрий цар развява нечестивите,<br/>И връща колелото върхъ тях.<p></p><i>Mǎdrij car razvjava nečestivite,<br/>I vrǎšta koleloto vǎrhǎ tjah.</i>


text:
Духът на человека е светило от Господа:<br/>Изпитва вътрешностите на сърдцето.<p></p><i>Duhǎt na čeloveka e svetilo ot Gospoda:<br/>Izpitva vǎtrešnostite na sǎrdceto.</i>


text:
Милост и истина упазват царя;<br/>И с милост той поддържа престола си.<p></p><i>Milost i istina upazvat carja;<br/>I s milost toj poddǎrža prestola si.</i>


text:
Похвала на младите е силата им,<br/>И слава на старците седината.<p></p><i>Pohvala na mladite e silata im,<br/>I slava na starcite sedinata.</i>


text:
Посиненията от удари и биения които стигат до вътрешностите на утробата<br/>Са очищение за злия.<p></p><i>Posinenijata ot udari i bienija koito stigat do vǎtrešnostite na utrobata<br/>Sa očištenie za zlija.</i>


text:
Сърдцето на царя в ръката Господня е като водни бразди:<br/>Където иска обръща го.<p></p><i>Sǎrdceto na carja v rǎkata Gospodnja e kato vodni brazdi:<br/>Kǎdeto iska obrǎšta go.</i>


text:
Всичките пътища на человека са прави в очите му;<br/>Но Господ претегля сърдцета.<p></p><i>Vsičkite pǎtišta na čeloveka sa pravi v očite mu;<br/>No Gospod preteglja sǎrdceta.</i>


text:
Да прави някой правда и съд<br/>По-угодно е Господу от жъртва.<p></p><i>Da pravi njakoj pravda i sǎd<br/>Po-ugodno e Gospodu ot žǎrtva.</i>


text:
Надигнато око, и кичливо сърдце,<br/>И светилникът на нечестивите е грях.<p></p><i>Nadignato oko, i kičlivo sǎrdce,<br/>I svetilnikǎt na nečestivite e grjah.</i>


text:
На радивия мислите само в изобилие водят,<br/>А на всеки припрян само в скудост.<p></p><i>Na radivija mislite samo v izobilie vodjat,<br/>A na vseki priprjan samo v skudost.</i>


text:
Придобиването на съкровища с лъжлив език<br/>Е една суета гонена от тези които търсят смърт.<p></p><i>Pridobivaneto na sǎkrovišta s lǎžliv ezik<br/>E edna sueta gonena ot tezi koito tǎrsjat smǎrt.</i>


text:
Грабителството на нечестивите ще ги изтреби,<br/>Защото се отричат да правят праведното.<p></p><i>Grabitelstvoto na nečestivite šte gi iztrebi,<br/>Zaštoto se otričat da pravjat pravednoto.</i>


text:
Пътят на развращения человек е крив;<br/>А делото на чистия е право.<p></p><i>Pǎtjat na razvraštenija čelovek e kriv;<br/>A deloto na čistija e pravo.</i>


text:
По-добре да живее някой в ъгъл на горница,<br/>Нежели в дом за дружина със сварлива жена.<p></p><i>Po-dobre da živee njakoj v ǎgǎl na gornica,<br/>Neželi v dom za družina sǎs svarliva žena.</i>


text:
Душата на нечестивия желае зло:<br/>Ближният му не намерва милост пред очите му.<p></p><i>Dušata na nečestivija želae zlo:<br/>Bližnijat mu ne namerva milost pred očite mu.</i>


text:
Когато се глоби присмивателят простият става по-мъдър;<br/>И когато се учи мъдрият, взема знание.<p></p><i>Kogato se globi prismivateljat prostijat stava po-mǎdǎr;<br/>I kogato se uči mǎdrijat, vzema znanie.</i>


text:
Праведният наблюдава дома на нечестивия,<br/>Когато Бог съсипва нечестивите за злото.<p></p><i>Pravednijat nabljudava doma na nečestivija,<br/>Kogato Bog sǎsipva nečestivite za zloto.</i>


text:
Който затуля ушите си от вика на сиромаха,<br/>Ще викне и той, и няма да се послуша.<p></p><i>Kojto zatulja ušite si ot vika na siromaha,<br/>Šte vikne i toj, i njama da se posluša.</i>


text:
Тайний дар укротява ярост,<br/>И подарение в пазуха силен гняв.<p></p><i>Tajnij dar ukrotjava jarost,<br/>I podarenie v pazuha silen gnjav.</i>


text:
Радост е на праведния да прави правосъдие;<br/>А за тези които правят беззаконие мъчене е.<p></p><i>Radost e na pravednija da pravi pravosǎdie;<br/>A za tezi koito pravjat bezzakonie mǎčene e.</i>


text:
человек който свърне от пътя на разума<br/>Ще стигне в събранието на мъртвите.<p></p><i>čelovek kojto svǎrne ot pǎtja na razuma<br/>Šte stigne v sǎbranieto na mǎrtvite.</i>


text:
Който обича веселба осиромашева:<br/>Който обича вино и елей не обогатява.<p></p><i>Kojto običa veselba osiromaševa:<br/>Kojto običa vino i elej ne obogatjava.</i>


text:
Нечестивий ще бъде изкуп за праведния,<br/>И престъпникът за правите.<p></p><i>Nečestivij šte bǎde izkup za pravednija,<br/>I prestǎpnikǎt za pravite.</i>


text:
По-добре да живее някой в пуста земя,<br/>Нежели със сварлива и яростлива жена.<p></p><i>Po-dobre da živee njakoj v pusta zemja,<br/>Neželi sǎs svarliva i jarostliva žena.</i>


text:
Многоценно съкровище и елей се нахождат в дома на мъдрия;<br/>А безумний человек ги поглъща.<p></p><i>Mnogocenno sǎkrovište i elej se nahoždat v doma na mǎdrija;<br/>A bezumnij čelovek gi poglǎšta.</i>


text:
Който следва правда и милост<br/>Ще намери живот, правда, и слава.<p></p><i>Kojto sledva pravda i milost<br/>Šte nameri život, pravda, i slava.</i>


text:
Мъдрий отхожда против града на силните,<br/>И събаря крепостта на която уповават.<p></p><i>Mǎdrij othožda protiv grada na silnite,<br/>I sǎbarja krepostta na kojato upovavat.</i>


text:
Който пази устата си и езика си<br/>Пази душата си от утеснения.<p></p><i>Kojto pazi ustata si i ezika si<br/>Pazi dušata si ot utesnenija.</i>


text:
Горделив и кичлив присмивател се нарича<br/>Онзи който действува с ярост и гордост.<p></p><i>Gordeliv i kičliv prismivatel se nariča<br/>Onzi kojto dejstvuva s jarost i gordost.</i>


text:
Желанието на ленивия го умъртвява,<br/>Защото ръцете му не рачат да работят:<p></p><i>Želanieto na lenivija go umǎrtvjava,<br/>Zaštoto rǎcete mu ne račat da rabotjat:</i>


text:
Той желае всеки ден желания;<br/>А праведний дава и не е свидлив.<p></p><i>Toj želae vseki den želanija;<br/>A pravednij dava i ne e svidliv.</i>


text:
Жъртвата на нечестивите е мерзост,<br/>А най-вече когато я приносят с лукавство.<p></p><i>Žǎrtvata na nečestivite e merzost,<br/>A naj-veče kogato ja prinosjat s lukavstvo.</i>


text:
Лъжливий свидетел ще погине;<br/>А человек който слуша ще говори верно.<p></p><i>Lǎžlivij svidetel šte pogine;<br/>A čelovek kojto sluša šte govori verno.</i>


text:
Нечестивий человек ожесточава лицето си;<br/>А правий изправя пътищата си.<p></p><i>Nečestivij čelovek ožestočava liceto si;<br/>A pravij izpravja pǎtištata si.</i>


text:
Няма мъдрост, няма разум,<br/>Няма съвет против Господа.<p></p><i>Njama mǎdrost, njama razum,<br/>Njama sǎvet protiv Gospoda.</i>


text:
Конът се приготвя за деня на боя;<br/>Но спасението е от Господа.<p></p><i>Konǎt se prigotvja za denja na boja;<br/>No spasenieto e ot Gospoda.</i>


text:
По-предпочитаемо е добро име нежели голямо богатство,<br/>И добра благодат нежели сребро и злато.<p></p><i>Po-predpočitaemo e dobro ime neželi goljamo bogatstvo,<br/>I dobra blagodat neželi srebro i zlato.</i>


text:
Богат и сиромах се срещат,<br/>Господ е създател и на двамата.<p></p><i>Bogat i siromah se sreštat,<br/>Gospod e sǎzdatel i na dvamata.</i>


text:
Благоразумний предвижда злото и се укрива;<br/>А неразумните напредват и се наказват.<p></p><i>Blagorazumnij predvižda zloto i se ukriva;<br/>A nerazumnite napredvat i se nakazvat.</i>


text:
Следствието на смирението и на страха Господен<br/>Е богатство и слава и живот.<p></p><i>Sledstvieto na smirenieto i na straha Gospoden<br/>E bogatstvo i slava i život.</i>


text:
Тръне и сети има в пътя на строптивия:<br/>Който пази душата си ще бъде далеч от тях.<p></p><i>Trǎne i seti ima v pǎtja na stroptivija:<br/>Kojto pazi dušata si šte bǎde daleč ot tjah.</i>


text:
Научи детето в началото на пътя му;<br/>И не ще да се уклони от него нито когато остарее.<p></p><i>Nauči deteto v načaloto na pǎtja mu;<br/>I ne šte da se ukloni ot nego nito kogato ostaree.</i>


text:
Богатий властвува на сиромасите;<br/>И който се заима раб е на заимодавеца.<p></p><i>Bogatij vlastvuva na siromasite;<br/>I kojto se zaima rab e na zaimodaveca.</i>


text:
Който сее беззаконие ще пожъне суета;<br/>И жезълът на буйството му ще изчезне.<p></p><i>Kojto see bezzakonie šte požǎne sueta;<br/>I žezǎlǎt na bujstvoto mu šte izčezne.</i>


text:
Който има добро око ще бъде благословен;<br/>Защото дава от хляба си на сиромаха.<p></p><i>Kojto ima dobro oko šte bǎde blagosloven;<br/>Zaštoto dava ot hljaba si na siromaha.</i>


text:
Изпъди присмивателя, и ще се махне препирането,<br/>И сварата и укорът ще престанат.<p></p><i>Izpǎdi prismivatelja, i šte se mahne prepiraneto,<br/>I svarata i ukorǎt šte prestanat.</i>


text:
Който обича сърдечната чистота<br/>Има благодат на устните си, и царят му е приятел.<p></p><i>Kojto običa sǎrdečnata čistota<br/>Ima blagodat na ustnite si, i carjat mu e prijatel.</i>


text:
Очите на Господа пазят знанието;<br/>А съсипва той думите на законопрестъпния.<p></p><i>Očite na Gospoda pazjat znanieto;<br/>A sǎsipva toj dumite na zakonoprestǎpnija.</i>


text:
Ленивий казва: Лъв има вън;<br/>Всред стъгдите ще бъда убит.<p></p><i>Lenivij kazva: Lǎv ima vǎn;<br/>Vsred stǎgdite šte bǎda ubit.</i>


text:
Устата на чужди жени са дълбока яма;<br/>И когото мрази Господ, той ще падне в нея.<p></p><i>Ustata na čuždi ženi sa dǎlboka jama;<br/>I kogoto mrazi Gospod, toj šte padne v neja.</i>


text:
Безумието е вързано у сърдцето на детето.<br/>Жезълът на наказването ще го отдалечи от него.<p></p><i>Bezumieto e vǎrzano u sǎrdceto na deteto.<br/>Žezǎlǎt na nakazvaneto šte go otdaleči ot nego.</i>


text:
Който угнетява сиромаха за да умножи богатството си,<br/>И който дава на богатия, непременно ще дойде в скудост.<p></p><i>Kojto ugnetjava siromaha za da umnoži bogatstvoto si,<br/>I kojto dava na bogatija, nepremenno šte dojde v skudost.</i>


text:
Приклони ухото си та чуй думите на мъдрите,<br/>И прилепи сърдцето си в моето знание;<p></p><i>Prikloni uhoto si ta čuj dumite na mǎdrite,<br/>I prilepi sǎrdceto si v moeto znanie;</i>


text:
Защото е приятно ако ги пазиш в сърдцето си,<br/>И ще бъдат всякога готови върху устните ти.<p></p><i>Zaštoto e prijatno ako gi paziš v sǎrdceto si,<br/>I šte bǎdat vsjakoga gotovi vǎrhu ustnite ti.</i>


text:
За да бъде упованието ти на Господа;<br/>Аз те научих на това днес; най-вече тебе.<p></p><i>Za da bǎde upovanieto ti na Gospoda;<br/>Az te naučih na tova dnes; naj-veče tebe.</i>


text:
Не писах ли ти много пъти<br/>Със съветвания и знания.<p></p><i>Ne pisah li ti mnogo pǎti<br/>Sǎs sǎvetvanija i znanija.</i>


text:
За да те направя да познаеш верността на думите на истината,<br/>Та да отговаряш думи на истина на онези които проваждат до тебе?<p></p><i>Za da te napravja da poznaeš vernostta na dumite na istinata,<br/>Ta da otgovarjaš dumi na istina na onezi koito provaždat do tebe?</i>


text:
Не оголвай сиромаха защото е сиромах,<br/>Нито притеснявай бедния в портата;<p></p><i>Ne ogolvaj siromaha zaštoto e siromah,<br/>Nito pritesnjavaj bednija v portata;</i>


text:
Защото Господ ще отсъди съдбата им,<br/>И ще оголи душата на тези които са ги оголили.<p></p><i>Zaštoto Gospod šte otsǎdi sǎdbata im,<br/>I šte ogoli dušata na tezi koito sa gi ogolili.</i>


text:
Не прави приятелство с яростен человек,<br/>И с гневлив человек не ходи заедно;<p></p><i>Ne pravi prijatelstvo s jarosten čelovek,<br/>I s gnevliv čelovek ne hodi zaedno;</i>


text:
За да не научиш пътищата му,<br/>И да не поставиш сет за душата си.<p></p><i>Za da ne naučiš pǎtištata mu,<br/>I da ne postaviš set za dušata si.</i>


text:
Не бъди от тези които дават ръка,<br/>От тези които стават поручители за дългове.<p></p><i>Ne bǎdi ot tezi koito davat rǎka,<br/>Ot tezi koito stavat poručiteli za dǎlgove.</i>


text:
Ако нямаш от де да платиш,<br/>Защо да вземат постелката ти изпод тебе?<p></p><i>Ako njamaš ot de da platiš,<br/>Zašto da vzemat postelkata ti izpod tebe?</i>


text:
Не преместяй ветхи межди<br/>Които са положили отците ти.<p></p><i>Ne premestjaj vethi meždi<br/>Koito sa položili otcite ti.</i>


text:
Видял ли си человека прилежлив в работата си?<br/>Той ще стои пред царе:<br/>Няма да стои пред незнаменити.<p></p><i>Vidjal li si čeloveka priležliv v rabotata si?<br/>Toj šte stoi pred care:<br/>Njama da stoi pred neznameniti.</i>


text:
Когато седнеш да ядеш с началник<br/>Гледай добре що има пред тебе,<p></p><i>Kogato sedneš da jadeš s načalnik<br/>Gledaj dobre što ima pred tebe,</i>


text:
И тури нож в гърлото си<br/>Ако те обладава охота.<p></p><i>I turi nož v gǎrloto si<br/>Ako te obladava ohota.</i>


text:
Не желай вкусните му ястия,<br/>Защото те са прелъстителни гозби.<p></p><i>Ne želaj vkusnite mu jastija,<br/>Zaštoto te sa prelǎstitelni gozbi.</i>


text:
Не се старай да се обогатиш:<br/>Отдалечавай се от тази си мисъл.<p></p><i>Ne se staraj da se obogatiš:<br/>Otdalečavaj se ot tazi si misǎl.</i>


text:
Ще туриш ли очите си на онова което го няма?<br/>Защото наистина то си прави крила,<br/>Като орел лети към небето.<p></p><i>Šte turiš li očite si na onova koeto go njama?<br/>Zaštoto naistina to si pravi krila,<br/>Kato orel leti kǎm nebeto.</i>


text:
Не яж хляба на оногоз който има лошо око,<br/>Нито желай вкусните му ястия.<p></p><i>Ne jaž hljaba na onogoz kojto ima lošo oko,<br/>Nito želaj vkusnite mu jastija.</i>


text:
Защото както мъдрува в душата си такъв е и той:<br/>Говори ти: Яж и пий,<br/>Но сърдцето му не е с тебе.<p></p><i>Zaštoto kakto mǎdruva v dušata si takǎv e i toj:<br/>Govori ti: Jaž i pij,<br/>No sǎrdceto mu ne e s tebe.</i>


text:
Уломъкът що си изял ще избълваш,<br/>И ще изгубиш сладките си думи.<p></p><i>Ulomǎkǎt što si izjal šte izbǎlvaš,<br/>I šte izgubiš sladkite si dumi.</i>


text:
Не говори в ушите на безумния,<br/>Защото ще презре разумността на думите ти.<p></p><i>Ne govori v ušite na bezumnija,<br/>Zaštoto šte prezre razumnostta na dumite ti.</i>


text:
Не преместяй ветхи межди,<br/>И не влезвай в нивите на сирачетата;<p></p><i>Ne premestjaj vethi meždi,<br/>I ne vlezvaj v nivite na siračetata;</i>


text:
Защото Защитникът им е силен;<br/>Той ще се съди за тях с тебе.<p></p><i>Zaštoto Zaštitnikǎt im e silen;<br/>Toj šte se sǎdi za tjah s tebe.</i>


text:
Приложи сърдцето си в поучение,<br/>И ушите си в думи на знание.<p></p><i>Priloži sǎrdceto si v poučenie,<br/>I ušite si v dumi na znanie.</i>


text:
Да не ти се свиди да наказваш детето;<br/>Защото, ако го биеш с пръчка, то няма да умре;<p></p><i>Da ne ti se svidi da nakazvaš deteto;<br/>Zaštoto, ako go bieš s prǎčka, to njama da umre;</i>


text:
Ти като го биеш с пръчката<br/>Ще избавиш душата му от ада.<p></p><i>Ti kato go bieš s prǎčkata<br/>Šte izbaviš dušata mu ot ada.</i>


text:
Сине мой, ако бъде сърдцето ти мъдро,<br/>И мене на сърдцето ми ще е драго;<p></p><i>Sine moj, ako bǎde sǎrdceto ti mǎdro,<br/>I mene na sǎrdceto mi šte e drago;</i>


text:
И чреслата ми ще се радват<br/>Когато устните ти говорят право.<p></p><i>I čreslata mi šte se radvat<br/>Kogato ustnite ti govorjat pravo.</i>


text:
Да не ревнува сърдцето ти на грешните,<br/>Но бъди в страха Господен вес ден;<p></p><i>Da ne revnuva sǎrdceto ti na grešnite,<br/>No bǎdi v straha Gospoden ves den;</i>


text:
Защото наистина има въздаяние,<br/>И надеждата ти няма да се отсече.<p></p><i>Zaštoto naistina ima vǎzdajanie,<br/>I nadeždata ti njama da se otseče.</i>


text:
Слушай ти, сине мой, и бъди мъдър,<br/>И оправяй сърдцето си в пътя.<p></p><i>Slušaj ti, sine moj, i bǎdi mǎdǎr,<br/>I opravjaj sǎrdceto si v pǎtja.</i>


text:
Не бъди между винопийци,<br/>Между тези които изнуряват своята плът;<p></p><i>Ne bǎdi meždu vinopijci,<br/>Meždu tezi koito iznurjavat svojata plǎt;</i>


text:
Защото пияницата и разкошният ще осиромашеят;<br/>И сънливостта ще облече человека с дрипи.<p></p><i>Zaštoto pijanicata i razkošnijat šte osiromašejat;<br/>I sǎnlivostta šte obleče čeloveka s dripi.</i>


text:
Слушай отца си който те е родил;<br/>И не презирай майка си когато остарее.<p></p><i>Slušaj otca si kojto te e rodil;<br/>I ne preziraj majka si kogato ostaree.</i>


text:
Купувай истината, и не продавай, -<br/>Мъдростта, и поучението, и разума.<p></p><i>Kupuvaj istinata, i ne prodavaj, -<br/>Mǎdrostta, i poučenieto, i razuma.</i>


text:
На праведния баща му ще се зарадва много,<br/>И който ражда мъдър син ще има радост в него;<p></p><i>Na pravednija bašta mu šte se zaradva mnogo,<br/>I kojto ražda mǎdǎr sin šte ima radost v nego;</i>


text:
Отец ти и майка ти ще се веселят;<br/>А най-вече оная която те е родила ще се радва.<p></p><i>Otec ti i majka ti šte se veseljat;<br/>A naj-veče onaja kojato te e rodila šte se radva.</i>


text:
Сине мой, дай сърдцето си мене,<br/>И очите ти да внимават в пътищата ми;<p></p><i>Sine moj, daj sǎrdceto si mene,<br/>I očite ti da vnimavat v pǎtištata mi;</i>


text:
Защото блудницата е дълбока яма,<br/>И чуждата жена тесен ров.<p></p><i>Zaštoto bludnicata e dǎlboka jama,<br/>I čuždata žena tesen rov.</i>


text:
Тя още причаква като крадец,<br/>И умножава престъпниците между человеците.<p></p><i>Tja ošte pričakva kato kradec,<br/>I umnožava prestǎpnicite meždu čelovecite.</i>


text:
Кому горко? кому ах и ох?<br/>Кому каране? кому празднословия?<br/>Кому удари без причина?<br/>Кому подпухнали очи?<p></p><i>Komu gorko? komu ah i oh?<br/>Komu karane? komu prazdnoslovija?<br/>Komu udari bez pričina?<br/>Komu podpuhnali oči?</i>


text:
На онези които се бавят на вино,<br/>Които ходят да търсят подправено вино.<p></p><i>Na onezi koito se bavjat na vino,<br/>Koito hodjat da tǎrsjat podpraveno vino.</i>


text:
Не гледай виното че е червено,<br/>че показва шара си в чашата,<br/>че върви гладко.<p></p><i>Ne gledaj vinoto če e červeno,<br/>če pokazva šara si v čašata,<br/>če vǎrvi gladko.</i>


text:
Изпосле хапе като змия,<br/>И жили като василиск.<p></p><i>Izposle hape kato zmija,<br/>I žili kato vasilisk.</i>


text:
Очите ти ще гледат чужди жени,<br/>И сърдцето ти ще говори развратно;<p></p><i>Očite ti šte gledat čuždi ženi,<br/>I sǎrdceto ti šte govori razvratno;</i>


text:
И ще бъдеш като спещий всред море,<br/>И като лежещий на върха на мачта.<p></p><i>I šte bǎdeš kato speštij vsred more,<br/>I kato ležeštij na vǎrha na mačta.</i>


text:
Удариха ме, ще речеш, и не ме заболя:<br/>Биха ме, и не усетих;<br/>Кога ще се събудя да ида да го търся пак?<p></p><i>Udariha me, šte rečeš, i ne me zabolja:<br/>Biha me, i ne usetih;<br/>Koga šte se sǎbudja da ida da go tǎrsja pak?</i>


text:
Не ревнувай на злите человеци,<br/>Нито желай да си с тях;<p></p><i>Ne revnuvaj na zlite čeloveci,<br/>Nito želaj da si s tjah;</i>


text:
Защото сърдцето им преговаря насилство,<br/>И устните им говорят за обида.<p></p><i>Zaštoto sǎrdceto im pregovarja nasilstvo,<br/>I ustnite im govorjat za obida.</i>


text:
С мъдростта се гради дом,<br/>И с разума се утвърждава;<p></p><i>S mǎdrostta se gradi dom,<br/>I s razuma se utvǎrždava;</i>


text:
И чрез знание клетовете ще се напълнят<br/>С всяко многоценно и благоприятно богатство.<p></p><i>I črez znanie kletovete šte se napǎlnjat<br/>S vsjako mnogocenno i blagoprijatno bogatstvo.</i>


text:
Мъдрий человек се укрепява,<br/>И человек със знание расте в сила.<p></p><i>Mǎdrij čelovek se ukrepjava,<br/>I čelovek sǎs znanie raste v sila.</i>


text:
Защото с разсмотрение ще правиш бранта си;<br/>И от множеството на съветниците бива спасение.<p></p><i>Zaštoto s razsmotrenie šte praviš branta si;<br/>I ot množestvoto na sǎvetnicite biva spasenie.</i>


text:
Мъдростта е непостижима за безумния:<br/>Той не ще отвори устата си в портата.<p></p><i>Mǎdrostta e nepostižima za bezumnija:<br/>Toj ne šte otvori ustata si v portata.</i>


text:
Който мисли да направи зло<br/>Ще се нарече коварен мъж.<p></p><i>Kojto misli da napravi zlo<br/>Šte se nareče kovaren mǎž.</i>


text:
Помишлението на безумието е грях;<br/>И присмивателят е мерзост на человеците.<p></p><i>Pomišlenieto na bezumieto e grjah;<br/>I prismivateljat e merzost na čelovecite.</i>


text:
Ако покажеш малодушие в усилно време,<br/>Силата ти е малка.<p></p><i>Ako pokažeš malodušie v usilno vreme,<br/>Silata ti e malka.</i>


text:
Избавяй влачимите на смърт,<br/>И не се оттегляй от онези които са докарани до клане.<p></p><i>Izbavjaj vlačimite na smǎrt,<br/>I ne se ottegljaj ot onezi koito sa dokarani do klane.</i>


text:
Ако речеш: Ето, ние не знаем това;<br/>Но този който претегля сърцата не разумява ли?<br/>И който пази душата ти<br/>И отдава всекому според делата му, той не знае ли?<p></p><i>Ako rečeš: Eto, nie ne znaem tova;<br/>No tozi kojto preteglja sǎrcata ne razumjava li?<br/>I kojto pazi dušata ti<br/>I otdava vsekomu spored delata mu, toj ne znae li?</i>


text:
Сине мой, яж мед, защото е добър,<br/>И сот, защото е сладък на небцето ти:<p></p><i>Sine moj, jaž med, zaštoto e dobǎr,<br/>I sot, zaštoto e sladǎk na nebceto ti:</i>


text:
Таквоз ще е на душата ти знанието на мъдростта<br/>Ако я намериш; и има въздаяние,<br/>И надеждата ти няма да се отсече.<p></p><i>Takvoz šte e na dušata ti znanieto na mǎdrostta<br/>Ako ja nameriš; i ima vǎzdajanie,<br/>I nadeždata ti njama da se otseče.</i>


text:
Не туряй засада, о нечестиве, против жилището на праведния,<br/>Не прави нападение на мястото на упокоението му;<p></p><i>Ne turjaj zasada, o nečestive, protiv žilišteto na pravednija,<br/>Ne pravi napadenie na mjastoto na upokoenieto mu;</i>


text:
Защото праведнията седем пъти пада и става,<br/>А нечестивите ще се низринат в погибел.<p></p><i>Zaštoto pravednijata sedem pǎti pada i stava,<br/>A nečestivite šte se nizrinat v pogibel.</i>


text:
Кога падне неприятелят ти, не се радвай,<br/>И да се не весели сърдцето ти когато се той подплъзне,<p></p><i>Koga padne neprijateljat ti, ne se radvaj,<br/>I da se ne veseli sǎrdceto ti kogato se toj podplǎzne,</i>


text:
Да не би да съгледа Господ, и се яви това зло пред очите му,<br/>И обърне яростта си от него на тебе.<p></p><i>Da ne bi da sǎgleda Gospod, i se javi tova zlo pred očite mu,<br/>I obǎrne jarostta si ot nego na tebe.</i>


text:
Не се раздражавай заради лукавите,<br/>Нито завиждай на нечестивите;<p></p><i>Ne se razdražavaj zaradi lukavite,<br/>Nito zaviždaj na nečestivite;</i>


text:
Защото злите не ще имат добри сетнини:<br/>Светилникът на нечестивите ще угасне.<p></p><i>Zaštoto zlite ne šte imat dobri setnini:<br/>Svetilnikǎt na nečestivite šte ugasne.</i>


text:
Сине мой, бой се от Господа и от царя,<br/>И нямай съобщение със смутители;<p></p><i>Sine moj, boj se ot Gospoda i ot carja,<br/>I njamaj sǎobštenie sǎs smutiteli;</i>


text:
Защото погинването им ще стане внезапно;<br/>И кой знае наказанието и от двамата?<p></p><i>Zaštoto poginvaneto im šte stane vnezapno;<br/>I koj znae nakazanieto i ot dvamata?</i>


text:
И това е за мъдрите: -<br/>Лицеприятие в съд не е добро.<p></p><i>I tova e za mǎdrite: -<br/>Liceprijatie v sǎd ne e dobro.</i>


text:
Който говори на нечестивия: Праведен си,<br/>Него народи ще кълнат,<br/>Него племена ще укоряват;<p></p><i>Kojto govori na nečestivija: Praveden si,<br/>Nego narodi šte kǎlnat,<br/>Nego plemena šte ukorjavat;</i>


text:
Но които го обличават, на тях ще бъде благоволение,<br/>И ще дойде върхъ тях добро благословение.<p></p><i>No koito go obličavat, na tjah šte bǎde blagovolenie,<br/>I šte dojde vǎrhǎ tjah dobro blagoslovenie.</i>


text:
Който отговаря с прави думи,<br/>Той дава целуване в устни.<p></p><i>Kojto otgovarja s pravi dumi,<br/>Toj dava celuvane v ustni.</i>


text:
Нареди си работата повън,<br/>И приготви си я на нивата,<br/>И после съгради дома си.<p></p><i>Naredi si rabotata povǎn,<br/>I prigotvi si ja na nivata,<br/>I posle sǎgradi doma si.</i>


text:
Не бивай свидетел против ближния си без причина,<br/>Нито лъсти с устните си.<p></p><i>Ne bivaj svidetel protiv bližnija si bez pričina,<br/>Nito lǎsti s ustnite si.</i>


text:
Не казвай: Както ми направи, така е му направя:<br/>Ще отдам на человека по делата му.<p></p><i>Ne kazvaj: Kakto mi napravi, taka e mu napravja:<br/>Šte otdam na čeloveka po delata mu.</i>


text:
Заминвах край нивата на ленивия,<br/>И край лозето на человек скудоумен;<p></p><i>Zaminvah kraj nivata na lenivija,<br/>I kraj lozeto na čelovek skudoumen;</i>


text:
И, ето, всичко бе обрасло с бодил,<br/>Коприва беше покрила повърхнината му,<br/>И каменната му ограда беше съсипана<p></p><i>I, eto, vsičko be obraslo s bodil,<br/>Kopriva beše pokrila povǎrhninata mu,<br/>I kamennata mu ograda beše sǎsipana</i>


text:
И аз като прегледах размислих в сърдцето си;<br/>Видях, и взех поучение.<p></p><i>I az kato pregledah razmislih v sǎrdceto si;<br/>Vidjah, i vzeh poučenie.</i>


text:
Още малко сън, малко дремане,<br/>Малко сгъване на ръце за спане,<p></p><i>Ošte malko sǎn, malko dremane,<br/>Malko sgǎvane na rǎce za spane,</i>


text:
И сиромашията ти ще дойде като пътник,<br/>И скудостта ти като оръжен мъж.<p></p><i>I siromašijata ti šte dojde kato pǎtnik,<br/>I skudostta ti kato orǎžen mǎž.</i>


text:
И тези са Соломонови притчи които събраха человеците на Езекия Юдиния цар: -<p></p><i>I tezi sa Solomonovi pritči koito sǎbraha čelovecite na Ezekija Judinija car: -</i>


text:
Слава Божия е да покрива всяка работа;<br/>А слава на царете е да издирват всяка работа.<p></p><i>Slava Božija e da pokriva vsjaka rabota;<br/>A slava na carete e da izdirvat vsjaka rabota.</i>


text:
Височината на небето, и дълбочината на земята,<br/>И сърдцето на царете са неизпитани.<p></p><i>Visočinata na nebeto, i dǎlbočinata na zemjata,<br/>I sǎrdceto na carete sa neizpitani.</i>


text:
Отнеми нечистото от среброто,<br/>И ще излезе съсъд за златаря;<p></p><i>Otnemi nečistoto ot srebroto,<br/>I šte izleze sǎsǎd za zlatarja;</i>


text:
Отнеми нечестивите от при царя,<br/>И престолът му ще се утвърди в правда.<p></p><i>Otnemi nečestivite ot pri carja,<br/>I prestolǎt mu šte se utvǎrdi v pravda.</i>


text:
Не се превъзносяй пред царя,<br/>И не стой на мястото на големците;<p></p><i>Ne se prevǎznosjaj pred carja,<br/>I ne stoj na mjastoto na golemcite;</i>


text:
Защото по-добре е да ти рекат: Възлез тук,<br/>Нежели да те снемат в присътсТвието на началника когото са видели очите ти.<p></p><i>Zaštoto po-dobre e da ti rekat: Vǎzlez tuk,<br/>Neželi da te snemat v prisǎtsTvieto na načalnika kogoto sa videli očite ti.</i>


text:
Не бързай да излезеш да се караш,<br/>Да не би най-сетне да не знаеш що да правиш<br/>Когато те посрами ближният ти.<p></p><i>Ne bǎrzaj da izlezeš da se karaš,<br/>Da ne bi naj-setne da ne znaeš što da praviš<br/>Kogato te posrami bližnijat ti.</i>


text:
Отсъди съда си с ближния си само,<br/>И не откривай тайното си на чуждия,<p></p><i>Otsǎdi sǎda si s bližnija si samo,<br/>I ne otkrivaj tajnoto si na čuždija,</i>


text:
Да не би който те слуша да те укори,<br/>И лошият слух за тебе остане незагладим.<p></p><i>Da ne bi kojto te sluša da te ukori,<br/>I lošijat sluh za tebe ostane nezagladim.</i>


text:
Дума прилично речена е<br/>Като златни ябълки в сребърни пъстроти.<p></p><i>Duma prilično rečena e<br/>Kato zlatni jabǎlki v srebǎrni pǎstroti.</i>


text:
Златна обеца и украшение от чисто злато е<br/>Мъдрият който обличава послушливо ухо.<p></p><i>Zlatna obeca i ukrašenie ot čisto zlato e<br/>Mǎdrijat kojto obličava poslušlivo uho.</i>


text:
Както прохладата от снега във време жетвено<br/>Тка верният посланник за тези които го проваждат;<br/>Защото успокоява душата на господаря си.<p></p><i>Kakto prohladata ot snega vǎv vreme žetveno<br/>Tka vernijat poslannik za tezi koito go provaždat;<br/>Zaštoto uspokojava dušata na gospodarja si.</i>


text:
Който се хвали с лъжовен дар<br/>Прилича на облаци и вятър без дъжд.<p></p><i>Kojto se hvali s lǎžoven dar<br/>Priliča na oblaci i vjatǎr bez dǎžd.</i>


text:
С търпение се склонява княз;<br/>И мек език строшава кости.<p></p><i>S tǎrpenie se sklonjava knjaz;<br/>I mek ezik strošava kosti.</i>


text:
Намери ли мед? яж колкото ти стига,<br/>Да се не преситиш от него и го избълваш.<p></p><i>Nameri li med? jaž kolkoto ti stiga,<br/>Da se ne presitiš ot nego i go izbǎlvaš.</i>


text:
Рядко туряй ногата си в дома на съседа си,<br/>Да му не досадиш, и те намрази.<p></p><i>Rjadko turjaj nogata si v doma na sǎseda si,<br/>Da mu ne dosadiš, i te namrazi.</i>


text:
человек който дава лъжливо свидетелство против ближния си<br/>Е като дръкол и нож и остра стрела.<p></p><i>čelovek kojto dava lǎžlivo svidetelstvo protiv bližnija si<br/>E kato drǎkol i nož i ostra strela.</i>


text:
Доверие към неверен в усилно време е<br/>Като гнил зъб и изкълчена нога.<p></p><i>Doverie kǎm neveren v usilno vreme e<br/>Kato gnil zǎb i izkǎlčena noga.</i>


text:
Както който съблича дрехата си в студен ден,<br/>И както оцет на нитро,<br/>Така е който пее песни на оскърбено сърдце.<p></p><i>Kakto kojto sǎbliča drehata si v studen den,<br/>I kakto ocet na nitro,<br/>Taka e kojto pee pesni na oskǎrbeno sǎrdce.</i>


text:
Ако е гладен неприятелят ти, дай му хляб да яде,<br/>И ако е жаден, напой го с вода;<p></p><i>Ako e gladen neprijateljat ti, daj mu hljab da jade,<br/>I ako e žaden, napoj go s voda;</i>


text:
Защото ще натрупаш жар на главата му,<br/>И Господ ще те възмъзди.<p></p><i>Zaštoto šte natrupaš žar na glavata mu,<br/>I Gospod šte te vǎzmǎzdi.</i>


text:
Северний вятър изгонва дъжда,<br/>А разгневено лице пошепнуващ език.<p></p><i>Severnij vjatǎr izgonva dǎžda,<br/>A razgneveno lice pošepnuvašt ezik.</i>


text:
По-добре е да живее някой в ъгъл на горница,<br/>Нежели в дом за дружина със сварлива жена.<p></p><i>Po-dobre e da živee njakoj v ǎgǎl na gornica,<br/>Neželi v dom za družina sǎs svarliva žena.</i>


text:
Както е студена вода на жадна душа,<br/>Така са добри вести от далечна земя.<p></p><i>Kakto e studena voda na žadna duša,<br/>Taka sa dobri vesti ot dalečna zemja.</i>


text:
Праведний, който пада пред нечестивия<br/>Е като мътен източник и развален извор.<p></p><i>Pravednij, kojto pada pred nečestivija<br/>E kato mǎten iztočnik i razvalen izvor.</i>


text:
Не е добро да яде някой много мед;<br/>И не е славно да търси своята си слава.<p></p><i>Ne e dobro da jade njakoj mnogo med;<br/>I ne e slavno da tǎrsi svojata si slava.</i>


text:
Който не въздържа духа си<br/>Е съсипан град без стени.<p></p><i>Kojto ne vǎzdǎrža duha si<br/>E sǎsipan grad bez steni.</i>


text:
Както сняг лятно време,<br/>И както дъжд в жетва,<br/>Така на безумния не прилича чест.<p></p><i>Kakto snjag ljatno vreme,<br/>I kakto dǎžd v žetva,<br/>Taka na bezumnija ne priliča čest.</i>


text:
Както скитането на врабче, както летенето на ластовица,<br/>Така проклетия без причина не се сбъдва.<p></p><i>Kakto skitaneto na vrabče, kakto leteneto na lastovica,<br/>Taka prokletija bez pričina ne se sbǎdva.</i>


text:
Бич за коня, узда за осела<br/>И жезъл за гърба на безумните.<p></p><i>Bič za konja, uzda za osela<br/>I žezǎl za gǎrba na bezumnite.</i>


text:
Не отговаряй на безумния според безумието му,<br/>За да не станеш и ти подобен нему.<p></p><i>Ne otgovarjaj na bezumnija spored bezumieto mu,<br/>Za da ne staneš i ti podoben nemu.</i>


text:
Отговаряй на безумния според безумието му,<br/>За да не се има мъдър в очите си.<p></p><i>Otgovarjaj na bezumnija spored bezumieto mu,<br/>Za da ne se ima mǎdǎr v očite si.</i>


text:
Който проважда известие чрез ръката на безумния<br/>Отсича си нозете и пие повреда.<p></p><i>Kojto provažda izvestie črez rǎkata na bezumnija<br/>Otsiča si nozete i pie povreda.</i>


text:
Както голените на хромия висят неполезни,<br/>Така е притча в устата на безумния.<p></p><i>Kakto golenite na hromija visjat nepolezni,<br/>Taka e pritča v ustata na bezumnija.</i>


text:
Както възел с драгоценни камене хвърлен в грамада,<br/>Така е който дава чест на безумния.<p></p><i>Kakto vǎzel s dragocenni kamene hvǎrlen v gramada,<br/>Taka e kojto dava čest na bezumnija.</i>


text:
Както трън възлезва в ръката на пияницата,<br/>Така е притча в устата на безумните.<p></p><i>Kakto trǎn vǎzlezva v rǎkata na pijanicata,<br/>Taka e pritča v ustata na bezumnite.</i>


text:
Голям е Създателят на всичко,<br/>Който възмъздява безумните:<br/>Възмъздява и престъпниците.<p></p><i>Goljam e Sǎzdateljat na vsičko,<br/>Kojto vǎzmǎzdjava bezumnite:<br/>Vǎzmǎzdjava i prestǎpnicite.</i>


text:
Както псето се връща на бълвоча си,<br/>Така безумний повтаря своята глупост.<p></p><i>Kakto pseto se vrǎšta na bǎlvoča si,<br/>Taka bezumnij povtarja svojata glupost.</i>


text:
Видял ли си человека да се има за мъдър?<br/>Повече надежда има от безумния нежели от него.<p></p><i>Vidjal li si čeloveka da se ima za mǎdǎr?<br/>Poveče nadežda ima ot bezumnija neželi ot nego.</i>


text:
Ленивий казва: Лъв има на пътя,<br/>Лъв по стъгдите.<p></p><i>Lenivij kazva: Lǎv ima na pǎtja,<br/>Lǎv po stǎgdite.</i>


text:
Вратата се завъртат на крюковете си,<br/>А ленивий на постелката си.<p></p><i>Vratata se zavǎrtat na krjukovete si,<br/>A lenivij na postelkata si.</i>


text:
Ленивий затопява ръката си в блюдото:<br/>Мързи го да я донесе до устата си.<p></p><i>Lenivij zatopjava rǎkata si v bljudoto:<br/>Mǎrzi go da ja donese do ustata si.</i>


text:
Ленивий има себе си по-мъдър<br/>От седмина които могат да дадат умен ответ.<p></p><i>Lenivij ima sebe si po-mǎdǎr<br/>Ot sedmina koito mogat da dadat umen otvet.</i>


text:
Който заминва и се дразни в чужда свара,<br/>Той е като тогози що хваща куче за ушите.<p></p><i>Kojto zaminva i se drazni v čužda svara,<br/>Toj e kato togozi što hvašta kuče za ušite.</i>


text:
Както луд който хвърля главни, стрели, и смърт,<p></p><i>Kakto lud kojto hvǎrlja glavni, streli, i smǎrt,</i>


text:
Така е человек който измамя ближния си,<br/>И казва: Не направих ли аз това на шега?<p></p><i>Taka e čelovek kojto izmamja bližnija si,<br/>I kazva: Ne napravih li az tova na šega?</i>


text:
Дето няма дърва огънят угаснува;<br/>И дето няма шепотник раздорът се утишава.<p></p><i>Deto njama dǎrva ogǎnjat ugasnuva;<br/>I deto njama šepotnik razdorǎt se utišava.</i>


text:
Въглища за жара, и дърва за огъня,<br/>И сварлив человек за да разпаля прения.<p></p><i>Vǎglišta za žara, i dǎrva za ogǎnja,<br/>I svarliv čelovek za da razpalja prenija.</i>


text:
Думите на шепотника са като сладки залъци,<br/>И слазят вътре в утробата.<p></p><i>Dumite na šepotnika sa kato sladki zalǎci,<br/>I slazjat vǎtre v utrobata.</i>


text:
Горещите устни с лукаво сърдце са<br/>Като сребърна глеч намазана на пръстен съсъд.<p></p><i>Goreštite ustni s lukavo sǎrdce sa<br/>Kato srebǎrna gleč namazana na prǎsten sǎsǎd.</i>


text:
Ненавистникът прави лицемерие с устните си,<br/>И крои коварство в сърдцето си;<p></p><i>Nenavistnikǎt pravi licemerie s ustnite si,<br/>I kroi kovarstvo v sǎrdceto si;</i>


text:
Когато говори сладкодумно, да го не вярваш;<br/>Защото има седем мерзости в сърдцето му.<p></p><i>Kogato govori sladkodumno, da go ne vjarvaš;<br/>Zaštoto ima sedem merzosti v sǎrdceto mu.</i>


text:
Който покрива омразата с лъст,<br/>Лукавството му ще се яви всред събранието.<p></p><i>Kojto pokriva omrazata s lǎst,<br/>Lukavstvoto mu šte se javi vsred sǎbranieto.</i>


text:
Който копае ров ще падне в него;<br/>И камикът ще се върне върхъ тогоз който го търкаля.<p></p><i>Kojto kopae rov šte padne v nego;<br/>I kamikǎt šte se vǎrne vǎrhǎ togoz kojto go tǎrkalja.</i>


text:
Лъжливий език мрази угнетаемите от него;<br/>И ласкателните уста работят съсипване.<p></p><i>Lǎžlivij ezik mrazi ugnetaemite ot nego;<br/>I laskatelnite usta rabotjat sǎsipvane.</i>


text:
Не се хвали за утрешния ден;<br/>Защото не знаеш що ще да роди денят.<p></p><i>Ne se hvali za utrešnija den;<br/>Zaštoto ne znaeš što šte da rodi denjat.</i>


text:
Нека те хвали друг, а не устата ти, -<br/>чужд, а не устните ти.<p></p><i>Neka te hvali drug, a ne ustata ti, -<br/>čužd, a ne ustnite ti.</i>


text:
Камикът е тежък, и пясъкът товар;<br/>Но гневът на безумния е по-тежък и от двете.<p></p><i>Kamikǎt e težǎk, i pjasǎkǎt tovar;<br/>No gnevǎt na bezumnija e po-težǎk i ot dvete.</i>


text:
Яростта е люта, и гневът е буен;<br/>Но кой може да устои пред ревността?<p></p><i>Jarostta e ljuta, i gnevǎt e buen;<br/>No koj može da ustoi pred revnostta?</i>


text:
Явното обличение е по-добро<br/>От скришната любов.<p></p><i>Javnoto obličenie e po-dobro<br/>Ot skrišnata ljubov.</i>


text:
Удари от приятел са искренни,<br/>А целувки от неприятели – изобилни.<p></p><i>Udari ot prijatel sa iskrenni,<br/>A celuvki ot neprijateli – izobilni.</i>


text:
Наситена душа се отвраща от сот;<br/>А на гладната душа всяко горчиво е сладко.<p></p><i>Nasitena duša se otvrašta ot sot;<br/>A na gladnata duša vsjako gorčivo e sladko.</i>


text:
Както птица която се скита от гнездото си,<br/>Така е человек който се скита от мястото си.<p></p><i>Kakto ptica kojato se skita ot gnezdoto si,<br/>Taka e čelovek kojto se skita ot mjastoto si.</i>


text:
Мастите и каденията веселят сърдцето,<br/>А сладостта на приятеля чрез сърдечния съвет.<p></p><i>Mastite i kadenijata veseljat sǎrdceto,<br/>A sladostta na prijatelja črez sǎrdečnija sǎvet.</i>


text:
Не оставяй приятеля си и приятеля на отца си,<br/>И в дома на брата си не влезвай в деня на злощастието си;<br/>По-добре съсед близу нежели брат далеко.<p></p><i>Ne ostavjaj prijatelja si i prijatelja na otca si,<br/>I v doma na brata si ne vlezvaj v denja na zloštastieto si;<br/>Po-dobre sǎsed blizu neželi brat daleko.</i>


text:
Сине мой, бъди мъдър, и весели сърдцето ми,<br/>За да имам що да отговарям на оногоз който ме укорява.<p></p><i>Sine moj, bǎdi mǎdǎr, i veseli sǎrdceto mi,<br/>Za da imam što da otgovarjam na onogoz kojto me ukorjava.</i>


text:
Благоразумният предвижда злото, и се укрива;<br/>А неразумните напредват, и се наказват.<p></p><i>Blagorazumnijat predvižda zloto, i se ukriva;<br/>A nerazumnite napredvat, i se nakazvat.</i>


text:
Който става рано и благославя с голям глас ближния си<br/>Ще се счете като че го кълне.<p></p><i>Kojto stava rano i blagoslavja s goljam glas bližnija si<br/>Šte se sčete kato če go kǎlne.</i>


text:
Непрестанно капане в дъжделив ден<br/>И сварлива жена подобни са;<p></p><i>Neprestanno kapane v dǎždeliv den<br/>I svarliva žena podobni sa;</i>


text:
Който я крие крие вятъра;<br/>И мастта се явява в десницата му.<p></p><i>Kojto ja krie krie vjatǎra;<br/>I mastta se javjava v desnicata mu.</i>


text:
Желязо остри желязо;<br/>И человек остри лицето на приятеля си.<p></p><i>Željazo ostri željazo;<br/>I čelovek ostri liceto na prijatelja si.</i>


text:
Който пази смоковницата ще яде плода й;<br/>И който пази господаря си ще се почте.<p></p><i>Kojto pazi smokovnicata šte jade ploda j;<br/>I kojto pazi gospodarja si šte se počte.</i>


text:
Както у водата се явява лице на лице,<br/>Така человеческо сърдце на человека.<p></p><i>Kakto u vodata se javjava lice na lice,<br/>Taka čelovečesko sǎrdce na čeloveka.</i>


text:
Ад и погибелта не се насищат;<br/>И очите на человека не се насищат.<p></p><i>Ad i pogibelta ne se nasištat;<br/>I očite na čeloveka ne se nasištat.</i>


text:
Горнило за среброто, и пещ за златото,<br/>А человек за устата на хвалението му.<p></p><i>Gornilo za srebroto, i pešt za zlatoto,<br/>A čelovek za ustata na hvalenieto mu.</i>


text:
Ако сгрухаш и с черясло безумния в кутел между грухано жито<br/>Безумието му няма да се отдели от него.<p></p><i>Ako sgruhaš i s čerjaslo bezumnija v kutel meždu gruhano žito<br/>Bezumieto mu njama da se otdeli ot nego.</i>


text:
Внимавай да познаваш състоянието на стадата си:<br/>Имай грижа за добитъка си;<p></p><i>Vnimavaj da poznavaš sǎstojanieto na stadata si:<br/>Imaj griža za dobitǎka si;</i>


text:
Защото богатството не е вечно;<br/>Нито венецът е из род в род.<p></p><i>Zaštoto bogatstvoto ne e večno;<br/>Nito venecǎt e iz rod v rod.</i>


text:
Тревата никне, и зелето се появява,<br/>И билките на горите се берат.<p></p><i>Trevata nikne, i zeleto se pojavjava,<br/>I bilkite na gorite se berat.</i>


text:
Агнетата ще ти са за дрехи,<br/>И ярците за цената на нивата;<p></p><i>Agnetata šte ti sa za drehi,<br/>I jarcite za cenata na nivata;</i>


text:
И ще имаш изобилно козе мляко за храната си,<br/>За храната на дома си, и за живота на слугините си.<p></p><i>I šte imaš izobilno koze mljako za hranata si,<br/>Za hranata na doma si, i za života na sluginite si.</i>


text:
Нечестивите бягат без да ги гони някой;<br/>А праведните имат дързновение като млад лъд.<p></p><i>Nečestivite bjagat bez da gi goni njakoj;<br/>A pravednite imat dǎrznovenie kato mlad lǎd.</i>


text:
Поради престъпленията на местото мнозина биват началниците му;<br/>Но чрез умен и вещ человек жителството му ще бъде трайно.<p></p><i>Poradi prestǎplenijata na mestoto mnozina bivat načalnicite mu;<br/>No črez umen i vešt čelovek žitelstvoto mu šte bǎde trajno.</i>


text:
Сиромах человек и да насилва нищите<br/>Като пороен дъжд е който не дава хляб.<p></p><i>Siromah čelovek i da nasilva ništite<br/>Kato poroen dǎžd e kojto ne dava hljab.</i>


text:
Които оставят закона хвалят нечестивите;<br/>Но които пазят закона противят се темъ.<p></p><i>Koito ostavjat zakona hvaljat nečestivite;<br/>No koito pazjat zakona protivjat se temǎ.</i>


text:
Лошите человеци не разумяват правосъдие;<br/>Но тези които търсят Господа разумяват всичко.<p></p><i>Lošite čeloveci ne razumjavat pravosǎdie;<br/>No tezi koito tǎrsjat Gospoda razumjavat vsičko.</i>


text:
По-добър е онзи сиромах който ходи в целостта си,<br/>Нежели развращений в пътищата си, ако и да е богат.<p></p><i>Po-dobǎr e onzi siromah kojto hodi v celostta si,<br/>Neželi razvraštenij v pǎtištata si, ako i da e bogat.</i>


text:
Който пази закона е разумен син;<br/>А който прави приятелство с разкошните посрамя баща си.<p></p><i>Kojto pazi zakona e razumen sin;<br/>A kojto pravi prijatelstvo s razkošnite posramja bašta si.</i>


text:
Който умножава имота си с лихва и лакомство<br/>Събира го за тогоз който помилва сиромасите.<p></p><i>Kojto umnožava imota si s lihva i lakomstvo<br/>Sǎbira go za togoz kojto pomilva siromasite.</i>


text:
Който уклонява ухото си да не слуша закона,<br/>И самата му молитва ще бъде мерзост.<p></p><i>Kojto uklonjava uhoto si da ne sluša zakona,<br/>I samata mu molitva šte bǎde merzost.</i>


text:
Който заблуждава правите в лош път,<br/>Той ще падне в ямата си;<br/>Но непорочните ще наследят добрини.<p></p><i>Kojto zabluždava pravite v loš pǎt,<br/>Toj šte padne v jamata si;<br/>No neporočnite šte nasledjat dobrini.</i>


text:
Богатий человек се има за мъдър;<br/>Но сиромах разумен го обличава.<p></p><i>Bogatij čelovek se ima za mǎdǎr;<br/>No siromah razumen go obličava.</i>


text:
Когато праведните тържествуват слава е голяма<br/>А когато се превъзносят нечестивите человек се крие.<p></p><i>Kogato pravednite tǎržestvuvat slava e goljama<br/>A kogato se prevǎznosjat nečestivite čelovek se krie.</i>


text:
Който крие престъпленията си няма да успее:<br/>А който ги изповядва и оставя ще бъде помилван.<p></p><i>Kojto krie prestǎplenijata si njama da uspee:<br/>A kojto gi izpovjadva i ostavja šte bǎde pomilvan.</i>


text:
Блажен человек който се бои винаги;<br/>А който ожесточава сърдцето си ще падне в злощастие.<p></p><i>Blažen čelovek kojto se boi vinagi;<br/>A kojto ožestočava sǎrdceto si šte padne v zloštastie.</i>


text:
Нечестив управител над бедни люде<br/>Е лъв рикаещ и гладна мечка.<p></p><i>Nečestiv upravitel nad bedni ljude<br/>E lǎv rikaešt i gladna mečka.</i>


text:
Княз лишен от разум умножава насилствата;<br/>А който мрази грабителството ще продължи дните си.<p></p><i>Knjaz lišen ot razum umnožava nasilstvata;<br/>A kojto mrazi grabitelstvoto šte prodǎlži dnite si.</i>


text:
человек който е повинен на кръвта на человека<br/>Ще поспеши в ямата: никой да го не удържи.<p></p><i>čelovek kojto e povinen na krǎvta na čeloveka<br/>Šte pospeši v jamata: nikoj da go ne udǎrži.</i>


text:
Който ходи в цялост ще се спаси;<br/>А развратен който ходи в два пътя ще падне в един.<p></p><i>Kojto hodi v cjalost šte se spasi;<br/>A razvraten kojto hodi v dva pǎtja šte padne v edin.</i>


text:
Който работи земята си ще се насити с хляб;<br/>А който следва суетните ще се насити със сиромашия.<p></p><i>Kojto raboti zemjata si šte se nasiti s hljab;<br/>A kojto sledva suetnite šte se nasiti sǎs siromašija.</i>


text:
Верний человек ще има много благословение;<br/>Но който бърза да се обогати не ще да остане ненаказан.<p></p><i>Vernij čelovek šte ima mnogo blagoslovenie;<br/>No kojto bǎrza da se obogati ne šte da ostane nenakazan.</i>


text:
Да е някой лицеприемник не е добро;<br/>Защото такъв человек за един уломък хляб ще направи престъпление.<p></p><i>Da e njakoj licepriemnik ne e dobro;<br/>Zaštoto takǎv čelovek za edin ulomǎk hljab šte napravi prestǎplenie.</i>


text:
Който има лукаво око бърза да се обогати,<br/>А не знае че скудост ще го стигне.<p></p><i>Kojto ima lukavo oko bǎrza da se obogati,<br/>A ne znae če skudost šte go stigne.</i>


text:
Който обличава человека после ще намери по-голяма благодат,<br/>Нежели този що ласкае с език.<p></p><i>Kojto obličava čeloveka posle šte nameri po-goljama blagodat,<br/>Neželi tozi što laskae s ezik.</i>


text:
Който краде баща си или майка си и дума: Не е грях,<br/>Той е другар на разбойника.<p></p><i>Kojto krade bašta si ili majka si i duma: Ne e grjah,<br/>Toj e drugar na razbojnika.</i>


text:
Гордият в сърдце подига свари;<br/>А който уповава на Господа ще отлъстее.<p></p><i>Gordijat v sǎrdce podiga svari;<br/>A kojto upovava na Gospoda šte otlǎstee.</i>


text:
Който уповава на сърдцето си безумен е;<br/>А който ходи с мъдрост, той ще се спаси<p></p><i>Kojto upovava na sǎrdceto si bezumen e;<br/>A kojto hodi s mǎdrost, toj šte se spasi</i>


text:
Който дава на сиромасите не ще да достигне в скудост;<br/>А който отвраща очите си ще има много клетви.<p></p><i>Kojto dava na siromasite ne šte da dostigne v skudost;<br/>A kojto otvrašta očite si šte ima mnogo kletvi.</i>


text:
Когато се нечестивите превъзносят человек се крие;<br/>Но когато те погинват праведните се умножават.<p></p><i>Kogato se nečestivite prevǎznosjat čelovek se krie;<br/>No kogato te poginvat pravednite se umnožavat.</i>


text:
человек който, често обличаван, остава твърдоглав,<br/>Внезапно ще бъде съкрушен, и то без изцеление.<p></p><i>čelovek kojto, često obličavan, ostava tvǎrdoglav,<br/>Vnezapno šte bǎde sǎkrušen, i to bez izcelenie.</i>


text:
Когато се праведните увеличават народът се весели;<br/>Но когато нечестивий началствува народът въздиша.<p></p><i>Kogato se pravednite uveličavat narodǎt se veseli;<br/>No kogato nečestivij načalstvuva narodǎt vǎzdiša.</i>


text:
Който обича мъдростта весели отца си;<br/>Но който се съдружава с блудници разпилява имота си.<p></p><i>Kojto običa mǎdrostta veseli otca si;<br/>No kojto se sǎdružava s bludnici razpiljava imota si.</i>


text:
Царът с правдата утвърждава земята си;<br/>А дароприемецът я съсива.<p></p><i>Carǎt s pravdata utvǎrždava zemjata si;<br/>A daropriemecǎt ja sǎsiva.</i>


text:
человек който ласкае ближния си<br/>Простира мрежа пред стъпките му.<p></p><i>čelovek kojto laskae bližnija si<br/>Prostira mreža pred stǎpkite mu.</i>


text:
В беззаконието на лош человек има примка;<br/>А праведният се радва и се весели.<p></p><i>V bezzakonieto na loš čelovek ima primka;<br/>A pravednijat se radva i se veseli.</i>


text:
Праведний дава внимание в съдбата на бедните:<br/>Нечестивий не вникнува за да познае.<p></p><i>Pravednij dava vnimanie v sǎdbata na bednite:<br/>Nečestivij ne vniknuva za da poznae.</i>


text:
Присмиватели человеци запалят града;<br/>Но мъдрите отвращат гнева.<p></p><i>Prismivateli čeloveci zapaljat grada;<br/>No mǎdrite otvraštat gneva.</i>


text:
Мъдрий человек който се препира с безумния, -<br/>Или се сърдил или се смеял, - не намерва покой.<p></p><i>Mǎdrij čelovek kojto se prepira s bezumnija, -<br/>Ili se sǎrdil ili se smejal, - ne namerva pokoj.</i>


text:
Кръвници мъже мразят непорочния;<br/>Но правите се грижат за живота му.<p></p><i>Krǎvnici mǎže mrazjat neporočnija;<br/>No pravite se grižat za života mu.</i>


text:
Безумний изважда наяве всичката си душа;<br/>А мъдрий я удържа за подир.<p></p><i>Bezumnij izvažda najave vsičkata si duša;<br/>A mǎdrij ja udǎrža za podir.</i>


text:
Управителят ако слуша лъжливи думи,<br/>Всичките му слуги са нечестиви.<p></p><i>Upraviteljat ako sluša lǎžlivi dumi,<br/>Vsičkite mu slugi sa nečestivi.</i>


text:
Сиромах и притеснител се срещат,<br/>Господ просвещава и на двамата очите.<p></p><i>Siromah i pritesnitel se sreštat,<br/>Gospod prosveštava i na dvamata očite.</i>


text:
Когато цар съди сиромасите с истина,<br/>Престолът му ще бъде утвърден винаги.<p></p><i>Kogato car sǎdi siromasite s istina,<br/>Prestolǎt mu šte bǎde utvǎrden vinagi.</i>


text:
Жезълът и обличението дават мъдрост,<br/>А дете разпуснато посрамя майка си.<p></p><i>Žezǎlǎt i obličenieto davat mǎdrost,<br/>A dete razpusnato posramja majka si.</i>


text:
Когато се умножават нечестивите умножава се беззаконието;<br/>Но праведните ще видят падането им.<p></p><i>Kogato se umnožavat nečestivite umnožava se bezzakonieto;<br/>No pravednite šte vidjat padaneto im.</i>


text:
Наказвай сина си, и ще те успокои,<br/>И ще даде наслаждение на душата ти.<p></p><i>Nakazvaj sina si, i šte te uspokoi,<br/>I šte dade naslaždenie na dušata ti.</i>


text:
Дето няма пророческо видение людете се развалят;<br/>А блажен е който пази закона.<p></p><i>Deto njama proročesko videnie ljudete se razvaljat;<br/>A blažen e kojto pazi zakona.</i>


text:
Рабът не се оправя с думи<br/>Когато разумява а не отговаря.<p></p><i>Rabǎt ne se opravja s dumi<br/>Kogato razumjava a ne otgovarja.</i>


text:
Видял ли си человека бърз в думите си?<br/>Повече има надежда от безумния нежели от него.<p></p><i>Vidjal li si čeloveka bǎrz v dumite si?<br/>Poveče ima nadežda ot bezumnija neželi ot nego.</i>


text:
Ако глези някой раба си от детинство,<br/>Напоследък ще стане като син.<p></p><i>Ako glezi njakoj raba si ot detinstvo,<br/>Naposledǎk šte stane kato sin.</i>


text:
Гневлив человек възбужда прения;<br/>И яростлив человек умножава беззакония.<p></p><i>Gnevliv čelovek vǎzbužda prenija;<br/>I jarostliv čelovek umnožava bezzakonija.</i>


text:
Гордостта на человека ще го смири;<br/>А смиреният ще придобие чест.<p></p><i>Gordostta na čeloveka šte go smiri;<br/>A smirenijat šte pridobie čest.</i>


text:
Който взема дял с крадец мрази душата си:<br/>Слуша заклеването, и не обажда.<p></p><i>Kojto vzema djal s kradec mrazi dušata si:<br/>Sluša zaklevaneto, i ne obažda.</i>


text:
Страх от человека туря сетъ;<br/>А който има упование на Господа ще бъде в безопасност.<p></p><i>Strah ot čeloveka turja setǎ;<br/>A kojto ima upovanie na Gospoda šte bǎde v bezopasnost.</i>


text:
Мнозина търсят лицето на княза;<br/>Но съдът на человека е от Господа.<p></p><i>Mnozina tǎrsjat liceto na knjaza;<br/>No sǎdǎt na čeloveka e ot Gospoda.</i>


text:
Неправедний человек е мерзост на праведните,<br/>И правий в пътя си мерзост на нечестивите.<p></p><i>Nepravednij čelovek e merzost na pravednite,<br/>I pravij v pǎtja si merzost na nečestivite.</i>


text:
Думите на Агура сина на Якея:<br/>Проречението което този человек говори Итиилу,<br/>Итиилу и Укалу: -<p></p><i>Dumite na Agura sina na Jakeja:<br/>Prorečenieto koeto tozi čelovek govori Itiilu,<br/>Itiilu i Ukalu: -</i>


text:
Наистина аз съм по-безсловесен от человека,<br/>И человечески разум няма в мене;<p></p><i>Naistina az sǎm po-bezslovesen ot čeloveka,<br/>I čelovečeski razum njama v mene;</i>


text:
И не научих мъдрост,<br/>Нито зная знанието на Пресветаго.<p></p><i>I ne naučih mǎdrost,<br/>Nito znaja znanieto na Presvetago.</i>


text:
Кой е възлязъл на небето и слязъл?<br/>Кой е събрал вятъра в шепите си?<br/>Кой е вързал водите в дреха?<br/>Кой е утвърдил всичките земни краища?<br/>Кое е името му?<br/>И кое е името на сина му, ако го знаеш?<p></p><i>Koj e vǎzljazǎl na nebeto i sljazǎl?<br/>Koj e sǎbral vjatǎra v šepite si?<br/>Koj e vǎrzal vodite v dreha?<br/>Koj e utvǎrdil vsičkite zemni kraišta?<br/>Koe e imeto mu?<br/>I koe e imeto na sina mu, ako go znaeš?</i>


text:
Всяко Божие слово е опитано:<br/>Той е щит за тези които уповават на него.<p></p><i>Vsjako Božie slovo e opitano:<br/>Toj e štit za tezi koito upovavat na nego.</i>


text:
Не притуряй на неговите думи,<br/>За да те не обличи, и се покажеш лъжец.<p></p><i>Ne priturjaj na negovite dumi,<br/>Za da te ne obliči, i se pokažeš lǎžec.</i>


text:
Две неща прося от тебе:<br/>Не ми ги отричай преди да умра: -<p></p><i>Dve nešta prosja ot tebe:<br/>Ne mi gi otričaj predi da umra: -</i>


text:
Суета и лъжливо слово отдалечи от мене;<br/>Сиромашия и богатство не ми давай;<br/>Храни ме с нуждната ми храна;<p></p><i>Sueta i lǎžlivo slovo otdaleči ot mene;<br/>Siromašija i bogatstvo ne mi davaj;<br/>Hrani me s nuždnata mi hrana;</i>


text:
Да не би да се преситя, и се отрека от тебе,<br/>Ии река: Кой е Господ?<br/>Или да не би да се намеря сиромах та открадна,<br/>И взема името на Бога моего всуе.<p></p><i>Da ne bi da se presitja, i se otreka ot tebe,<br/>Ii reka: Koj e Gospod?<br/>Ili da ne bi da se namerja siromah ta otkradna,<br/>I vzema imeto na Boga moego vsue.</i>


text:
Не одумвай слуга на господаря му,<br/>Да не би те проклел, и се намериш повинен.<p></p><i>Ne odumvaj sluga na gospodarja mu,<br/>Da ne bi te proklel, i se nameriš povinen.</i>


text:
Има род що кълне отца си,<br/>И не благославя майка си.<p></p><i>Ima rod što kǎlne otca si,<br/>I ne blagoslavja majka si.</i>


text:
Има род чист в очите си,<br/>Но не е омит от нечистотата си.<p></p><i>Ima rod čist v očite si,<br/>No ne e omit ot nečistotata si.</i>


text:
Има род на който очите колко са високи,<br/>И клепачите му надигнати<p></p><i>Ima rod na kojto očite kolko sa visoki,<br/>I klepačite mu nadignati</i>


text:
Има род на който зъбите са мечове,<br/>И членовните зъби ножове,<br/>За да пояжда сиромасите от земята,<br/>И оскудните отсред человеците.<p></p><i>Ima rod na kojto zǎbite sa mečove,<br/>I členovnite zǎbi nožove,<br/>Za da pojažda siromasite ot zemjata,<br/>I oskudnite otsred čelovecite.</i>


text:
Пиявицата има две дъщери, които викат: Дай, дай!<br/>Тези трите са ненаситни, -<br/>четири неща не казват: Стига:<p></p><i>Pijavicata ima dve dǎšteri, koito vikat: Daj, daj!<br/>Tezi trite sa nenasitni, -<br/>četiri nešta ne kazvat: Stiga:</i>


text:
Ад, и неплодна утроба,<br/>Земята която не се насища с вода,<br/>И огънят който не казва: Стига.<p></p><i>Ad, i neplodna utroba,<br/>Zemjata kojato ne se nasišta s voda,<br/>I ogǎnjat kojto ne kazva: Stiga.</i>


text:
Окото което се присмива на баща си<br/>И презира да се покорява на майка си,<br/>Гарвани дебърни ще го изкълват,<br/>И пилци орлови ще го изядат.<p></p><i>Okoto koeto se prismiva na bašta si<br/>I prezira da se pokorjava na majka si,<br/>Garvani debǎrni šte go izkǎlvat,<br/>I pilci orlovi šte go izjadat.</i>


text:
Тези трите са непостижими за мене,<br/>И тези четири неща не разумявам:<p></p><i>Tezi trite sa nepostižimi za mene,<br/>I tezi četiri nešta ne razumjavam:</i>


text:
Следите на орел по въздуха,<br/>Следите на змия върху канарата,<br/>Следите на кораб всред морето,<br/>И следите на мъж при девица.<p></p><i>Sledite na orel po vǎzduha,<br/>Sledite na zmija vǎrhu kanarata,<br/>Sledite na korab vsred moreto,<br/>I sledite na mǎž pri devica.</i>


text:
Такъв е пътят на прелюбодейца жена:<br/>Яде и си бърше устата, и казва: Не съм направила беззаконие.<p></p><i>Takǎv e pǎtjat na preljubodejca žena:<br/>Jade i si bǎrše ustata, i kazva: Ne sǎm napravila bezzakonie.</i>


text:
За три неща се тресе земята,<br/>И за четири които не може да носи;<p></p><i>Za tri nešta se trese zemjata,<br/>I za četiri koito ne može da nosi;</i>


text:
За раба когато се въцари,<br/>И безумния когато се насити с хляб,<p></p><i>Za raba kogato se vǎcari,<br/>I bezumnija kogato se nasiti s hljab,</i>


text:
За омразната жена когато се жени,<br/>И слугинята когато замени госпожата си.<p></p><i>Za omraznata žena kogato se ženi,<br/>I sluginjata kogato zameni gospožata si.</i>


text:
Тези четирите са най-малки на земята,<br/>Но са най-мъдри: -<p></p><i>Tezi četirite sa naj-malki na zemjata,<br/>No sa naj-mǎdri: -</i>


text:
Мравите крепки люде не са,<br/>Но лете приготвят храната си;<p></p><i>Mravite krepki ljude ne sa,<br/>No lete prigotvjat hranata si;</i>


text:
Кролиците силни люде не са,<br/>Но поставят къщите си на канара;<p></p><i>Krolicite silni ljude ne sa,<br/>No postavjat kǎštite si na kanara;</i>


text:
Скакалците цар нямат,<br/>Но излазят всичките на пълкове;<p></p><i>Skakalcite car njamat,<br/>No izlazjat vsičkite na pǎlkove;</i>


text:
Гущерът се държи с ръцете си,<br/>И намерва се в царските палати.<p></p><i>Gušterǎt se dǎrži s rǎcete si,<br/>I namerva se v carskite palati.</i>


text:
Тези трите вървят добре,<br/>И четири ходят хубаво:<p></p><i>Tezi trite vǎrvjat dobre,<br/>I četiri hodjat hubavo:</i>


text:
Лъвът, който е най-силен от животните,<br/>И не се връща от лицето на никого;<p></p><i>Lǎvǎt, kojto e naj-silen ot životnite,<br/>I ne se vrǎšta ot liceto na nikogo;</i>


text:
През чреслата стегнатий кон: ярецът;<br/>И царят на когото людете му са с него.<p></p><i>Prez čreslata stegnatij kon: jarecǎt;<br/>I carjat na kogoto ljudete mu sa s nego.</i>


text:
Ако си постъпил безумно и си се надигнал,<br/>Ако си турил на ума си зло,<br/>Тури ръка на устата си.<p></p><i>Ako si postǎpil bezumno i si se nadignal,<br/>Ako si turil na uma si zlo,<br/>Turi rǎka na ustata si.</i>


text:
Защото който бие млякото изважда масло,<br/>И който блъска носа изважда кръв,<br/>И който възбужда гняв изкарва крамола.<p></p><i>Zaštoto kojto bie mljakoto izvažda maslo,<br/>I kojto blǎska nosa izvažda krǎv,<br/>I kojto vǎzbužda gnjav izkarva kramola.</i>


text:
Думите на цар Лемуила,<br/>Пророчеството което го поучи майка му.<p></p><i>Dumite na car Lemuila,<br/>Proročestvoto koeto go pouči majka mu.</i>


text:
Що, сине мой? и що сине на утробата ми?<br/>И що, сине на моите обричания?<p></p><i>Što, sine moj? i što sine na utrobata mi?<br/>I što, sine na moite obričanija?</i>


text:
Не давай силата си на жените,<br/>Нито пътищата си на погубителките на царете.<p></p><i>Ne davaj silata si na ženite,<br/>Nito pǎtištata si na pogubitelkite na carete.</i>


text:
Не е за царете, Лемуиле,<br/>Не е за царете да пият вино,<br/>Нито за князовете да пият сикера;<p></p><i>Ne e za carete, Lemuile,<br/>Ne e za carete da pijat vino,<br/>Nito za knjazovete da pijat sikera;</i>


text:
Да не би като се напият да забравят закона,<br/>И извърнат съда на всичките угнетаеми.<p></p><i>Da ne bi kato se napijat da zabravjat zakona,<br/>I izvǎrnat sǎda na vsičkite ugnetaemi.</i>


text:
Давайте сикера на тези които са в премеждие,<br/>И вино на огорчените в душата:<p></p><i>Davajte sikera na tezi koito sa v premeždie,<br/>I vino na ogorčenite v dušata:</i>


text:
За да пийнат и да забравят сиромашията си,<br/>И да не помнят вече зластраданието си.<p></p><i>Za da pijnat i da zabravjat siromašijata si,<br/>I da ne pomnjat veče zlastradanieto si.</i>


text:
Отваряй устата си за безгласния,<br/>За съда на всичките сирачета.<p></p><i>Otvarjaj ustata si za bezglasnija,<br/>Za sǎda na vsičkite siračeta.</i>


text:
Отваряй устата си, съди праведно,<br/>И защищавай сиромаха и оскудния.<p></p><i>Otvarjaj ustata si, sǎdi pravedno,<br/>I zaštištavaj siromaha i oskudnija.</i>


text:
Кой може да намери добродетелна жена?<br/>Защото такава е много по-скъпа от многоценни камене.<p></p><i>Koj može da nameri dobrodetelna žena?<br/>Zaštoto takava e mnogo po-skǎpa ot mnogocenni kamene.</i>


text:
Сърдцето на мъжа й уповава на нея,<br/>И не ще бъде лишен от изобилие.<p></p><i>Sǎrdceto na mǎža j upovava na neja,<br/>I ne šte bǎde lišen ot izobilie.</i>


text:
Ще му донесе добро, а не зло,<br/>През всичките дни на живота си.<p></p><i>Šte mu donese dobro, a ne zlo,<br/>Prez vsičkite dni na života si.</i>


text:
Търси вълна и лен,<br/>И що й е угодно работи с ръцете си.<p></p><i>Tǎrsi vǎlna i len,<br/>I što j e ugodno raboti s rǎcete si.</i>


text:
Тя е като корабите на търговците;<br/>Донося храната си от далеч.<p></p><i>Tja e kato korabite na tǎrgovcite;<br/>Donosja hranata si ot daleč.</i>


text:
И става доде е още нощ,<br/>И дава храна на дома си,<br/>И дял на слугините си.<p></p><i>I stava dode e ošte nošt,<br/>I dava hrana na doma si,<br/>I djal na sluginite si.</i>


text:
Съглежда нива, и купува я:<br/>От плода на ръцете си сади лозе.<p></p><i>Sǎgležda niva, i kupuva ja:<br/>Ot ploda na rǎcete si sadi loze.</i>


text:
Опасва чреслата си с крепост,<br/>И укрепява мишцште си.<p></p><i>Opasva čreslata si s krepost,<br/>I ukrepjava mišcšte si.</i>


text:
Усеща че търговията й е добра:<br/>Светилникът й не гасне ноще.<p></p><i>Usešta če tǎrgovijata j e dobra:<br/>Svetilnikǎt j ne gasne nošte.</i>


text:
Туря ръцете си на врътеното,<br/>И държи в ръката си хурката.<p></p><i>Turja rǎcete si na vrǎtenoto,<br/>I dǎrži v rǎkata si hurkata.</i>


text:
Отваря ръката си на сиромасите,<br/>И простира ръцете си към оскудните.<p></p><i>Otvarja rǎkata si na siromasite,<br/>I prostira rǎcete si kǎm oskudnite.</i>


text:
Не се бои от сняг за дома си;<br/>Ззащото всичкият й дом са облечени с двойни дрехи.<p></p><i>Ne se boi ot snjag za doma si;<br/>Zzaštoto vsičkijat j dom sa oblečeni s dvojni drehi.</i>


text:
Прави за себе си завивки:<br/>Облеклото й е висон и багреница.<p></p><i>Pravi za sebe si zavivki:<br/>Oblekloto j e vison i bagrenica.</i>


text:
Мъж й е познат в портите<br/>Когато седи между старейшините на местото.<p></p><i>Mǎž j e poznat v portite<br/>Kogato sedi meždu starejšinite na mestoto.</i>


text:
Прави тъкан и продава,<br/>И дава пояси на търговците.<p></p><i>Pravi tǎkan i prodava,<br/>I dava pojasi na tǎrgovcite.</i>


text:
Облечена е с крепост и с благолепие,<br/>И се весели за бъдещето време.<p></p><i>Oblečena e s krepost i s blagolepie,<br/>I se veseli za bǎdešteto vreme.</i>


text:
Отваря устата си с мъдрост;<br/>И закон на благосклонност има на езика й.<p></p><i>Otvarja ustata si s mǎdrost;<br/>I zakon na blagosklonnost ima na ezika j.</i>


text:
Внимава за управлението на дома си,<br/>И хляб на леност не яде.<p></p><i>Vnimava za upravlenieto na doma si,<br/>I hljab na lenost ne jade.</i>


text:
чадата й стават и казват: Блазе й;<br/>Мъж й я хвали и казва:<p></p><i>čadata j stavat i kazvat: Blaze j;<br/>Mǎž j ja hvali i kazva:</i>


text:
Много дъщери са се обхождали достойно;<br/>Но ти надмина всичките.<p></p><i>Mnogo dǎšteri sa se obhoždali dostojno;<br/>No ti nadmina vsičkite.</i>


text:
Красотата е лъстива, и суетна е хубостта;<br/>Жената която се бои от Господа, тя ще бъде похвалена.<p></p><i>Krasotata e lǎstiva, i suetna e hubostta;<br/>Ženata kojato se boi ot Gospoda, tja šte bǎde pohvalena.</i>


text:
Дайте й от плода на ръцете й;<br/>И делата й нека я хвалят в портите.<p></p><i>Dajte j ot ploda na rǎcete j;<br/>I delata j neka ja hvaljat v portite.</i>


text:
Думите на проповедника, сина Давидова, царя в Ерусалим.<p></p><i>Dumite na propovednika, sina Davidova, carja v Erusalim.</i>


text:
Суета на суетите, рече проповедникът:<br/>Суета на суетите, всичко е суета.<p></p><i>Sueta na suetite, reče propovednikǎt:<br/>Sueta na suetite, vsičko e sueta.</i>


text:
Коя полза человеку от всичкия му труд<br/>В който се труди под слънцето?<p></p><i>Koja polza čeloveku ot vsičkija mu trud<br/>V kojto se trudi pod slǎnceto?</i>


text:
Род прехожда, и род прихожда;<br/>А земята в век стои.<p></p><i>Rod prehožda, i rod prihožda;<br/>A zemjata v vek stoi.</i>


text:
И изгрява слънцето, и захожда слънцето,<br/>И спеши към мястото си от дето е изгреяло.<p></p><i>I izgrjava slǎnceto, i zahožda slǎnceto,<br/>I speši kǎm mjastoto si ot deto e izgrejalo.</i>


text:
Отхожда вятърът към юг,<br/>И се връща към север:<br/>Непрестанно обикаля и отхожда,<br/>И дохожда пак в кръговете си вятърът.<p></p><i>Othožda vjatǎrǎt kǎm jug,<br/>I se vrǎšta kǎm sever:<br/>Neprestanno obikalja i othožda,<br/>I dohožda pak v krǎgovete si vjatǎrǎt.</i>


text:
Всичките реки отиват в морето,<br/>И морето никога се не пълни:<br/>На мястото дето отиват реките<br/>Връщат се, там пак да идат.<p></p><i>Vsičkite reki otivat v moreto,<br/>I moreto nikoga se ne pǎlni:<br/>Na mjastoto deto otivat rekite<br/>Vrǎštat se, tam pak da idat.</i>


text:
Всичките думи са трудни:<br/>Не може человек да изрази.<br/>Окото не се насища с гледане,<br/>И ухото се не напълня съ слушане.<p></p><i>Vsičkite dumi sa trudni:<br/>Ne može čelovek da izrazi.<br/>Okoto ne se nasišta s gledane,<br/>I uhoto se ne napǎlnja sǎ slušane.</i>


text:
Което е станало, то е което ще стане;<br/>И което се е направило, то е което ще се направи;<br/>И няма нищо ново под слънцето.<p></p><i>Koeto e stanalo, to e koeto šte stane;<br/>I koeto se e napravilo, to e koeto šte se napravi;<br/>I njama ništo novo pod slǎnceto.</i>


text:
Има ли нещо за което може да се рече:<br/>Виж! това е ново?<br/>Това е вече станало въ вековете които са били преди нас.<p></p><i>Ima li nešto za koeto može da se reče:<br/>Viž! tova e novo?<br/>Tova e veče stanalo vǎ vekovete koito sa bili predi nas.</i>


text:
Няма помен за преждебившите;<br/>Нито ще бъде помен за бъдещите след тях<br/>Между онези които ще бъдат после.<p></p><i>Njama pomen za preždebivšite;<br/>Nito šte bǎde pomen za bǎdeštite sled tjah<br/>Meždu onezi koito šte bǎdat posle.</i>


text:
Аз проповедникът станах цар<br/>Над Израиля в Ерусалим;<p></p><i>Az propovednikǎt stanah car<br/>Nad Izrailja v Erusalim;</i>


text:
И дадох сърдцето си за да издиря<br/>И да изпитам чрез мъдростта<br/>За всичко що бива под небето:<br/>Този тежък труд даде Бог на человеческите синове<br/>За да се трудят в него.<p></p><i>I dadoh sǎrdceto si za da izdirja<br/>I da izpitam črez mǎdrostta<br/>Za vsičko što biva pod nebeto:<br/>Tozi težǎk trud dade Bog na čelovečeskite sinove<br/>Za da se trudjat v nego.</i>


text:
Видях всичките дела що се вършат под слънцето,<br/>И, ето, всичкото суета и угнетение на духа.<p></p><i>Vidjah vsičkite dela što se vǎršat pod slǎnceto,<br/>I, eto, vsičkoto sueta i ugnetenie na duha.</i>


text:
Кривото не може да стане право;<br/>И недостигът не може да се брои.<p></p><i>Krivoto ne može da stane pravo;<br/>I nedostigǎt ne može da se broi.</i>


text:
Аз говорих в сърдцето си и рекох:<br/>Ето, аз се възвеличих, и умножих мъдрост<br/>Повече от всички що са били преди мене в Ерусалим;<br/>И сърдцето ми придоби много мъдрост и знание.<p></p><i>Az govorih v sǎrdceto si i rekoh:<br/>Eto, az se vǎzveličih, i umnožih mǎdrost<br/>Poveče ot vsički što sa bili predi mene v Erusalim;<br/>I sǎrdceto mi pridobi mnogo mǎdrost i znanie.</i>


text:
И дадох сърдцето си за да зная мъдрост<br/>И да зная лудост и безумие:<br/>Познах, че и то е угнетение на духа.<p></p><i>I dadoh sǎrdceto si za da znaja mǎdrost<br/>I da znaja ludost i bezumie:<br/>Poznah, če i to e ugnetenie na duha.</i>


text:
Защото в много мъдрост има много скърб;<br/>И който умножава знание, умножава печал.<p></p><i>Zaštoto v mnogo mǎdrost ima mnogo skǎrb;<br/>I kojto umnožava znanie, umnožava pečal.</i>


text:
Аз рекох в сърдцето си:<br/>Ела сега, да те опитам с веселба,<br/>И наслаждавай се с благо;<br/>И ето, и то суета.<p></p><i>Az rekoh v sǎrdceto si:<br/>Ela sega, da te opitam s veselba,<br/>I naslaždavaj se s blago;<br/>I eto, i to sueta.</i>


text:
Рекох за смеха: Лудост е, -<br/>И за веселбата: Що ползува тя?<p></p><i>Rekoh za smeha: Ludost e, -<br/>I za veselbata: Što polzuva tja?</i>


text:
Помислих в сърдцето си<br/>Да веселя плътта си с вино<br/>Когато още сърдцето ми се упражняваше в мъдростта,<br/>И да удържа безумието<br/>Доде видя кое е доброто за человеческите синове<br/>Да го правят под небето през всичките дни на живота си.<p></p><i>Pomislih v sǎrdceto si<br/>Da veselja plǎtta si s vino<br/>Kogato ošte sǎrdceto mi se upražnjavaše v mǎdrostta,<br/>I da udǎrža bezumieto<br/>Dode vidja koe e dobroto za čelovečeskite sinove<br/>Da go pravjat pod nebeto prez vsičkite dni na života si.</i>


text:
Направих си големи работи:<br/>Съградих си къщи: насадих си лозя:<p></p><i>Napravih si golemi raboti:<br/>Sǎgradih si kǎšti: nasadih si lozja:</i>


text:
Направих си градини и садове,<br/>И насадих в тях дървя от всякакъв плод:<p></p><i>Napravih si gradini i sadove,<br/>I nasadih v tjah dǎrvja ot vsjakakǎv plod:</i>


text:
Направих си водоеми, за да поя от тях<br/>Насадената с дървя дъбрава:<p></p><i>Napravih si vodoemi, za da poja ot tjah<br/>Nasadenata s dǎrvja dǎbrava:</i>


text:
Придобих раби и рабини,<br/>И имах раби домочадци:<br/>Имах още стада и пастви<br/>Повече от всичките бивши преди мене в Ерусалим:<p></p><i>Pridobih rabi i rabini,<br/>I imah rabi domočadci:<br/>Imah ošte stada i pastvi<br/>Poveče ot vsičkite bivši predi mene v Erusalim:</i>


text:
Събрах си сребро, и злато,<br/>И скъпи вещи от царе и от места:<br/>Придобих си певци и певачки,<br/>И наслажденията на человеческите синове –<br/>Всякакъв вид великолепия.<p></p><i>Sǎbrah si srebro, i zlato,<br/>I skǎpi vešti ot care i ot mesta:<br/>Pridobih si pevci i pevački,<br/>I naslaždenijata na čelovečeskite sinove –<br/>Vsjakakǎv vid velikolepija.</i>


text:
И възвеличих се и умножих се<br/>Повече от всичките бивши преди мене в Ерусалим;<br/>Още и мъдростта ми остана си в мене.<p></p><i>I vǎzveličih se i umnožih se<br/>Poveče ot vsičkite bivši predi mene v Erusalim;<br/>Ošte i mǎdrostta mi ostana si v mene.</i>


text:
И всичко каквото поискаха очите ми<br/>Не им отрекох:<br/>Не възбраних сърдцето си от всяко веселие;<br/>Защото сърдцето ми се веселеше съ всичките ми трудове,<br/>И това бе делът ми от всичкия ми труд.<p></p><i>I vsičko kakvoto poiskaha očite mi<br/>Ne im otrekoh:<br/>Ne vǎzbranih sǎrdceto si ot vsjako veselie;<br/>Zaštoto sǎrdceto mi se veseleše sǎ vsičkite mi trudove,<br/>I tova be delǎt mi ot vsičkija mi trud.</i>


text:
И разгледах аз всичките си дела които направиха ръцете ми,<br/>И труда в който се трудих;<br/>И, ето, всичко е суета и угнетение на духа,<br/>И нема полза под слънцето.<p></p><i>I razgledah az vsičkite si dela koito napraviha rǎcete mi,<br/>I truda v kojto se trudih;<br/>I, eto, vsičko e sueta i ugnetenie na duha,<br/>I nema polza pod slǎnceto.</i>


text:
И обърнах се аз за да разгледам<br/>Мъдростта, и лудостта, и безумието:<br/>Защото що има да направи человек който е дошел след царя?-<br/>Онова което е вече направено.<p></p><i>I obǎrnah se az za da razgledam<br/>Mǎdrostta, i ludostta, i bezumieto:<br/>Zaštoto što ima da napravi čelovek kojto e došel sled carja?-<br/>Onova koeto e veče napraveno.</i>


text:
И видях аз че мъдростта превъзхожда безумието<br/>Както виделината превъзхожда тъмнината.<p></p><i>I vidjah az če mǎdrostta prevǎzhožda bezumieto<br/>Kakto videlinata prevǎzhožda tǎmninata.</i>


text:
На мъдрия очите са в главата му,<br/>А безумний ходи в тъмнината;<br/>Но аз познах още че един случай<br/>Ще се случи на всички тези.<p></p><i>Na mǎdrija očite sa v glavata mu,<br/>A bezumnij hodi v tǎmninata;<br/>No az poznah ošte če edin slučaj<br/>Šte se sluči na vsički tezi.</i>


text:
За то рекох в сърдцето си:<br/>Както се случава на безумния,<br/>Така ще се случи и на мене;<br/>Защо прочее да стана аз по-мъдър?<br/>За то подумах в сърдцето си<br/>че и то е суета.<p></p><i>Za to rekoh v sǎrdceto si:<br/>Kakto se slučava na bezumnija,<br/>Taka šte se sluči i na mene;<br/>Zašto pročee da stana az po-mǎdǎr?<br/>Za to podumah v sǎrdceto si<br/>če i to e sueta.</i>


text:
Защото не остава вечно<br/>Паметта на мъдрия, нито на безумния;<br/>Понеже в идещите дни<br/>Всичко ще се забрави вече;<br/>И как умира мъдрият? - както безумният.<p></p><i>Zaštoto ne ostava večno<br/>Pametta na mǎdrija, nito na bezumnija;<br/>Poneže v ideštite dni<br/>Vsičko šte se zabravi veče;<br/>I kak umira mǎdrijat? - kakto bezumnijat.</i>


text:
За то намразих живота,<br/>Защото тежки ми се видеха делата които биват под слънцето;<br/>Понеже всичко е суета и угнетение на духа.<p></p><i>Za to namrazih života,<br/>Zaštoto težki mi se videha delata koito bivat pod slǎnceto;<br/>Poneže vsičko e sueta i ugnetenie na duha.</i>


text:
Намразих още аз и всичкия си труд<br/>Що съм се трудил под слънцето;<br/>Защото го оставям на человека който ще бъде подир мене;<p></p><i>Namrazih ošte az i vsičkija si trud<br/>Što sǎm se trudil pod slǎnceto;<br/>Zaštoto go ostavjam na čeloveka kojto šte bǎde podir mene;</i>


text:
И кой знае дали ще бъде мъдър той или безумен?<br/>Но ще властвува над всичкия ми труд що съм се трудил<br/>И в който показах мъдростта си под слънцето.<br/>Суета и то.<p></p><i>I koj znae dali šte bǎde mǎdǎr toj ili bezumen?<br/>No šte vlastvuva nad vsičkija mi trud što sǎm se trudil<br/>I v kojto pokazah mǎdrostta si pod slǎnceto.<br/>Sueta i to.</i>


text:
За то аз се обърнах и отчаях сърдцето си<br/>За всичкия труд що съм се трудил под слънцето.<p></p><i>Za to az se obǎrnah i otčajah sǎrdceto si<br/>Za vsičkija trud što sǎm se trudil pod slǎnceto.</i>


text:
Защото има человек на когото трудът биде<br/>С мъдрост и съ знание и съ сполука;<br/>Но го оставя за дял другиму<br/>Който не се е трудил за него.<br/>И то суета и голямо зло.<p></p><i>Zaštoto ima čelovek na kogoto trudǎt bide<br/>S mǎdrost i sǎ znanie i sǎ spoluka;<br/>No go ostavja za djal drugimu<br/>Kojto ne se e trudil za nego.<br/>I to sueta i goljamo zlo.</i>


text:
Защото коя полза на человека от всичкия му труд<br/>И от угнетението на сърдцето му<br/>В които се труди под слънцето?<p></p><i>Zaštoto koja polza na čeloveka ot vsičkija mu trud<br/>I ot ugnetenieto na sǎrdceto mu<br/>V koito se trudi pod slǎnceto?</i>


text:
Понеже всичките му дни са болест,<br/>И трудовете му скърб;<br/>И ноще още сърдцето му не спи.<br/>И то суета.<p></p><i>Poneže vsičkite mu dni sa bolest,<br/>I trudovete mu skǎrb;<br/>I nošte ošte sǎrdceto mu ne spi.<br/>I to sueta.</i>


text:
Няма по-добро за человека освен да яде и да пие,<br/>И да прави душата си да се наслаждава от доброто на труда му.<br/>И това видях аз че е от Божията ръка.<p></p><i>Njama po-dobro za čeloveka osven da jade i da pie,<br/>I da pravi dušata si da se naslaždava ot dobroto na truda mu.<br/>I tova vidjah az če e ot Božijata rǎka.</i>


text:
Защото кой би ял<br/>И кой би се наслаждавал освен мене?<p></p><i>Zaštoto koj bi jal<br/>I koj bi se naslaždaval osven mene?</i>


text:
Понеже Бог дава на угодния пред него человек<br/>Мъдрост и знание и радост;<br/>А на грешния дава да се труди<br/>За да притуря и да трупа, -<br/>За да го даде на угодния пред Бога.<br/>И то суета и угнетение на духа.<p></p><i>Poneže Bog dava na ugodnija pred nego čelovek<br/>Mǎdrost i znanie i radost;<br/>A na grešnija dava da se trudi<br/>Za da priturja i da trupa, -<br/>Za da go dade na ugodnija pred Boga.<br/>I to sueta i ugnetenie na duha.</i>


text:
Има време за всяко нещо,<br/>И срок за всяка работа под небето.<p></p><i>Ima vreme za vsjako nešto,<br/>I srok za vsjaka rabota pod nebeto.</i>


text:
Време за раждане, и време за умиране;<br/>Време за насаждане, и време за изкоренение на насаденото;<p></p><i>Vreme za raždane, i vreme za umirane;<br/>Vreme za nasaždane, i vreme za izkorenenie na nasadenoto;</i>


text:
Време за убиване, и време за изцеляване;<br/>Време за събаряне, и време за градене;<p></p><i>Vreme za ubivane, i vreme za izceljavane;<br/>Vreme za sǎbarjane, i vreme za gradene;</i>


text:
Време за плачене, и време за смеяне;<br/>Време за сетование, и време за ликование;<p></p><i>Vreme za plačene, i vreme za smejane;<br/>Vreme za setovanie, i vreme za likovanie;</i>


text:
Време за разпръсване на камене, и време за събиране на камене;<br/>Време за пригръщане, и време за отдалечаване от пригръщането;<p></p><i>Vreme za razprǎsvane na kamene, i vreme za sǎbirane na kamene;<br/>Vreme za prigrǎštane, i vreme za otdalečavane ot prigrǎštaneto;</i>


text:
Време за придобиване, и време за изгубване;<br/>Време за пазене, и време за хвърляне;<p></p><i>Vreme za pridobivane, i vreme za izgubvane;<br/>Vreme za pazene, i vreme za hvǎrljane;</i>


text:
Време за раздиране, и време за шиене,<br/>Време за мълчане, и време за говорене;<p></p><i>Vreme za razdirane, i vreme za šiene,<br/>Vreme za mǎlčane, i vreme za govorene;</i>


text:
Време за обичане, и време за ненавиждане;<br/>Време за бой, и време за мир.<p></p><i>Vreme za običane, i vreme za nenaviždane;<br/>Vreme za boj, i vreme za mir.</i>


text:
Каква полза на оногоз който работи<br/>От онова в което се той труди?<p></p><i>Kakva polza na onogoz kojto raboti<br/>Ot onova v koeto se toj trudi?</i>


text:
Видях труденето което даде Бог<br/>На человеческите синове за да се трудят в него.<p></p><i>Vidjah trudeneto koeto dade Bog<br/>Na čelovečeskite sinove za da se trudjat v nego.</i>


text:
Направи всяко нещо хубаво на времето му;<br/>И света положи в техните размишления,<br/>Без да може человек да издири<br/>От начало до конец делото което е Бог направил.<p></p><i>Napravi vsjako nešto hubavo na vremeto mu;<br/>I sveta položi v tehnite razmišlenija,<br/>Bez da može čelovek da izdiri<br/>Ot načalo do konec deloto koeto e Bog napravil.</i>


text:
Познах, че няма друго добро в тях,<br/>Освен да се весели всеки, и да направи добро в живота си,<p></p><i>Poznah, če njama drugo dobro v tjah,<br/>Osven da se veseli vseki, i da napravi dobro v života si,</i>


text:
И още да яде всеки человек и да пие,<br/>И да се наслаждава от доброто на всичкия си труд:<br/>То е дарование от Бога.<p></p><i>I ošte da jade vseki čelovek i da pie,<br/>I da se naslaždava ot dobroto na vsičkija si trud:<br/>To e darovanie ot Boga.</i>


text:
Познах че всичко що прави Бог,<br/>То ще бъде вечно:<br/>Не е възможно да се притури на него<br/>Нито да се отнеме от него;<br/>И Бог направи това за да му се боят.<p></p><i>Poznah če vsičko što pravi Bog,<br/>To šte bǎde večno:<br/>Ne e vǎzmožno da se prituri na nego<br/>Nito da se otneme ot nego;<br/>I Bog napravi tova za da mu se bojat.</i>


text:
Каквото е станало вече съществува:<br/>И каквото ще стане вече е станало;<br/>И Бог предиря миналото.<p></p><i>Kakvoto e stanalo veče sǎštestvuva:<br/>I kakvoto šte stane veče e stanalo;<br/>I Bog predirja minaloto.</i>


text:
И видях още под слънцето<br/>Мястото на съда, и там беззаконието, -<br/>И мястото на правдата, и там неправдата.<p></p><i>I vidjah ošte pod slǎnceto<br/>Mjastoto na sǎda, i tam bezzakonieto, -<br/>I mjastoto na pravdata, i tam nepravdata.</i>


text:
Рекох аз в сърдцето си:<br/>Бог ще съди праведния и нечестивия;<br/>Защото за всяко нещо и за всяко дело има време там.<p></p><i>Rekoh az v sǎrdceto si:<br/>Bog šte sǎdi pravednija i nečestivija;<br/>Zaštoto za vsjako nešto i za vsjako delo ima vreme tam.</i>


text:
Рекох аз в сърдцето си<br/>За състоянието на человеческите синове<br/>че тях ще ги опита Бог,<br/>И ще видят те от себе си че са скотове.<p></p><i>Rekoh az v sǎrdceto si<br/>Za sǎstojanieto na čelovečeskite sinove<br/>če tjah šte gi opita Bog,<br/>I šte vidjat te ot sebe si če sa skotove.</i>


text:
Защото случаят на человеческите синове<br/>Е случай и на скота: един случай имат.<br/>Както умира този, така умира и онзи.<br/>И едно дихание е във всичките,<br/>И человек не превъзхожда в нищо скота,<br/>Защото всичко е суета.<p></p><i>Zaštoto slučajat na čelovečeskite sinove<br/>E slučaj i na skota: edin slučaj imat.<br/>Kakto umira tozi, taka umira i onzi.<br/>I edno dihanie e vǎv vsičkite,<br/>I čelovek ne prevǎzhožda v ništo skota,<br/>Zaštoto vsičko e sueta.</i>


text:
Всичко отива в истото място;<br/>Всичко е станало от пръстта, и всичко се връща в пръстта.<p></p><i>Vsičko otiva v istoto mjasto;<br/>Vsičko e stanalo ot prǎstta, i vsičko se vrǎšta v prǎstta.</i>


text:
Кой знае духа на человеческите синове да ли възлязва горе,<br/>И духа на скота да ли слязва долу на земята?<p></p><i>Koj znae duha na čelovečeskite sinove da li vǎzljazva gore,<br/>I duha na skota da li sljazva dolu na zemjata?</i>


text:
Видях прочее че нема по-добро<br/>Освен да се весели човек в делата си;<br/>Защото това е делът му;<br/>Понеже кой ще го доведе за да види<br/>Онова което ще бъде след него?<p></p><i>Vidjah pročee če nema po-dobro<br/>Osven da se veseli čovek v delata si;<br/>Zaštoto tova e delǎt mu;<br/>Poneže koj šte go dovede za da vidi<br/>Onova koeto šte bǎde sled nego?</i>


text:
Тогаз се обърнах аз и видях<br/>Всичките насилия които стават под слънцето;<br/>И ето сълзите на насилваните,<br/>И нямаше за тях утешител;<br/>И силата беше в ръката на тези които ги насилваха,<br/>И нямаше за тях утешител.<p></p><i>Togaz se obǎrnah az i vidjah<br/>Vsičkite nasilija koito stavat pod slǎnceto;<br/>I eto sǎlzite na nasilvanite,<br/>I njamaše za tjah utešitel;<br/>I silata beše v rǎkata na tezi koito gi nasilvaha,<br/>I njamaše za tjah utešitel.</i>


text:
За то аз рекох: Блазе на умрелите,<br/>Които са вече умрели<br/>Нежели на живите които са още живи.<p></p><i>Za to az rekoh: Blaze na umrelite,<br/>Koito sa veče umreli<br/>Neželi na živite koito sa ošte živi.</i>


text:
А по-добър от двамата е който не е бил още,<br/>Който не е видял лошите дела които стават под слънцето.<p></p><i>A po-dobǎr ot dvamata e kojto ne e bil ošte,<br/>Kojto ne e vidjal lošite dela koito stavat pod slǎnceto.</i>


text:
И още видях аз всеки труд<br/>И всяко сполучено дело,<br/>че за това на человека му завижда ближният му.<br/>И това суета и угнетение на духа.<p></p><i>I ošte vidjah az vseki trud<br/>I vsjako spolučeno delo,<br/>če za tova na čeloveka mu zavižda bližnijat mu.<br/>I tova sueta i ugnetenie na duha.</i>


text:
Безумният сгъва ръцете си<br/>И яде плътта си.<p></p><i>Bezumnijat sgǎva rǎcete si<br/>I jade plǎtta si.</i>


text:
По-добре една пълна шепа с покой<br/>Нежели две пълни шепи с труд<br/>И угнетение на духа.<p></p><i>Po-dobre edna pǎlna šepa s pokoj<br/>Neželi dve pǎlni šepi s trud<br/>I ugnetenie na duha.</i>


text:
Пак се обърнах аз<br/>И видях суета под слънцето.<p></p><i>Pak se obǎrnah az<br/>I vidjah sueta pod slǎnceto.</i>


text:
Има някой който си няма втория,<br/>Ей, няма нито сина нито брата;<br/>И не престава от всичкия си труд:<br/>Даже окото му не се насища с богатство;<br/>И не дума: За кого се трудя аз<br/>И лишавам душата си от благо?<br/>И това е суета и тежък труд.<p></p><i>Ima njakoj kojto si njama vtorija,<br/>Ej, njama nito sina nito brata;<br/>I ne prestava ot vsičkija si trud:<br/>Daže okoto mu ne se nasišta s bogatstvo;<br/>I ne duma: Za kogo se trudja az<br/>I lišavam dušata si ot blago?<br/>I tova e sueta i težǎk trud.</i>


text:
По-добре са двама нежели един;<br/>Понеже те имат добра мъзда в труда си.<p></p><i>Po-dobre sa dvama neželi edin;<br/>Poneže te imat dobra mǎzda v truda si.</i>


text:
Защото, ако паднат,<br/>Единът ще дигне другаря си;<br/>Но горко на единия който падне<br/>И няма втория да го дигне.<p></p><i>Zaštoto, ako padnat,<br/>Edinǎt šte digne drugarja si;<br/>No gorko na edinija kojto padne<br/>I njama vtorija da go digne.</i>


text:
И ако легнат двама наедно ще се топлят;<br/>А единът как ще се стопли?<p></p><i>I ako legnat dvama naedno šte se topljat;<br/>A edinǎt kak šte se stopli?</i>


text:
И ако некой превъзмогне против единия,<br/>Двамата ще му се опрат;<br/>И тройното въже не се къса скоро.<p></p><i>I ako nekoj prevǎzmogne protiv edinija,<br/>Dvamata šte mu se oprat;<br/>I trojnoto vǎže ne se kǎsa skoro.</i>


text:
По-добро е бедно и мъдро дете<br/>Нежели цар стар и безумен<br/>Който не приема вече съвет;<p></p><i>Po-dobro e bedno i mǎdro dete<br/>Neželi car star i bezumen<br/>Kojto ne priema veče sǎvet;</i>


text:
Защото единът излязва из дома на узниците за да царува,<br/>А другият, и цар да се е родил, става сиромах.<p></p><i>Zaštoto edinǎt izljazva iz doma na uznicite za da caruva,<br/>A drugijat, i car da se e rodil, stava siromah.</i>


text:
Видях всичките живи които ходят под слънцето<br/>Със сина, втория, който ще стане вместо него:<p></p><i>Vidjah vsičkite živi koito hodjat pod slǎnceto<br/>Sǎs sina, vtorija, kojto šte stane vmesto nego:</i>


text:
Няма край на всичките люде,<br/>На всичките които са били пред тях;<br/>А дирните не ще се възвеселят в него.<br/>И това е прочее суета и угнетение на духа.<p></p><i>Njama kraj na vsičkite ljude,<br/>Na vsičkite koito sa bili pred tjah;<br/>A dirnite ne šte se vǎzveseljat v nego.<br/>I tova e pročee sueta i ugnetenie na duha.</i>


text:
Пази ногата си когато отиваш в дома Божий,<br/>И приближи повече да слушаш<br/>Нежели да приносиш жъртва на безумни,<br/>Които не знаят че струват зло.<p></p><i>Pazi nogata si kogato otivaš v doma Božij,<br/>I približi poveče da slušaš<br/>Neželi da prinosiš žǎrtva na bezumni,<br/>Koito ne znajat če struvat zlo.</i>


text:
Не прибързвай с устата си,<br/>И сърдцето ти да не бърза да произноси дума пред Бога;<br/>Защото Бог е на небето, а ти на земята;<br/>За то нека бъдат думите ти малко;<p></p><i>Ne pribǎrzvaj s ustata si,<br/>I sǎrdceto ti da ne bǎrza da proiznosi duma pred Boga;<br/>Zaštoto Bog e na nebeto, a ti na zemjata;<br/>Za to neka bǎdat dumite ti malko;</i>


text:
Понеже сънът дохажда в множеството на заниманията,<br/>А гласът на безумния в множеството на думите.<p></p><i>Poneže sǎnǎt dohažda v množestvoto na zanimanijata,<br/>A glasǎt na bezumnija v množestvoto na dumite.</i>


text:
Когато обречеш обричане Богу,<br/>Не се бави да го изпълниш,<br/>Защото той няма благодарение от безумните:<br/>Изпълни което си обрекъл.<p></p><i>Kogato obrečeš obričane Bogu,<br/>Ne se bavi da go izpǎlniš,<br/>Zaštoto toj njama blagodarenie ot bezumnite:<br/>Izpǎlni koeto si obrekǎl.</i>


text:
По-добре да се не обречеш<br/>Нежели да се обречеш и да не изпълниш.<p></p><i>Po-dobre da se ne obrečeš<br/>Neželi da se obrečeš i da ne izpǎlniš.</i>


text:
Да не дозволиш на устата си да вкарат в грях плътта ти,<br/>И да не речеш пред ангела че е било от незнаяне:<br/>Защо да се разгневи Бог на гласа ти<br/>И да погуби делото на ръцете ти?<p></p><i>Da ne dozvoliš na ustata si da vkarat v grjah plǎtta ti,<br/>I da ne rečeš pred angela če e bilo ot neznajane:<br/>Zašto da se razgnevi Bog na glasa ti<br/>I da pogubi deloto na rǎcete ti?</i>


text:
Защото в множеството на сънищата<br/>И в множеството на думите има суети;<br/>А ти се бой от Бога<p></p><i>Zaštoto v množestvoto na sǎništata<br/>I v množestvoto na dumite ima sueti;<br/>A ti se boj ot Boga</i>


text:
Ако видиш насилие на сиромаха,<br/>И разграбване на съдбата и на правдата в областта,<br/>Да се не почудиш за това нещо;<br/>Защото над високия по-висок надзирава,<br/>И над тях има най-висок.<p></p><i>Ako vidiš nasilie na siromaha,<br/>I razgrabvane na sǎdbata i na pravdata v oblastta,<br/>Da se ne počudiš za tova nešto;<br/>Zaštoto nad visokija po-visok nadzirava,<br/>I nad tjah ima naj-visok.</i>


text:
Земята е полезна на всичките;<br/>И сам царят се служи от нивите.<p></p><i>Zemjata e polezna na vsičkite;<br/>I sam carjat se služi ot nivite.</i>


text:
Който обича среброто, не ще да се насити със сребро,<br/>Нито с доходи който обича изобилие.<br/>И то е суета.<p></p><i>Kojto običa srebroto, ne šte da se nasiti sǎs srebro,<br/>Nito s dohodi kojto običa izobilie.<br/>I to e sueta.</i>


text:
Когато се умножава благото,<br/>Умножават се и онези които го ядат;<br/>И коя е ползата на притежателите му<br/>Освен да го гледат с очите си?<p></p><i>Kogato se umnožava blagoto,<br/>Umnožavat se i onezi koito go jadat;<br/>I koja e polzata na pritežatelite mu<br/>Osven da go gledat s očite si?</i>


text:
Сънят на оногоз който работи е сладък,<br/>Или малко ял, или много;<br/>А насищението на богатия не го оставя да спи.<p></p><i>Sǎnjat na onogoz kojto raboti e sladǎk,<br/>Ili malko jal, ili mnogo;<br/>A nasištenieto na bogatija ne go ostavja da spi.</i>


text:
Има тежко зло което видях под слънцето:<br/>Богатство съхранявано от притежателя му за негова си повреда;<p></p><i>Ima težko zlo koeto vidjah pod slǎnceto:<br/>Bogatstvo sǎhranjavano ot pritežatelja mu za negova si povreda;</i>


text:
И онова богатство се изгубва от зъл случай;<br/>И той ражда син, а няма нищо в ръката му.<p></p><i>I onova bogatstvo se izgubva ot zǎl slučaj;<br/>I toj ražda sin, a njama ništo v rǎkata mu.</i>


text:
Както е излязъл из утробата на майка си,<br/>Гол ще се върне, ще отиде както е дошел;<br/>И няма да вземе нищо от труда си<br/>За да занесе с ръката си.<p></p><i>Kakto e izljazǎl iz utrobata na majka si,<br/>Gol šte se vǎrne, šte otide kakto e došel;<br/>I njama da vzeme ništo ot truda si<br/>Za da zanese s rǎkata si.</i>


text:
И това е още тежко зло, -<br/>Както е дошел, така да иде,<br/>И каква полза за него, че се е трудил за вятъра?<p></p><i>I tova e ošte težko zlo, -<br/>Kakto e došel, taka da ide,<br/>I kakva polza za nego, če se e trudil za vjatǎra?</i>


text:
Още и през всичките си дни яде в тъмнина,<br/>И в много печал, и болест, и мъки.<p></p><i>Ošte i prez vsičkite si dni jade v tǎmnina,<br/>I v mnogo pečal, i bolest, i mǎki.</i>


text:
Ето що видях аз добро:<br/>Прилично е да яде някой и да пие,<br/>И да се наслаждава от благото на всичкия си труд<br/>В който се труди под слънцето,<br/>Според числото на дните на живота си<br/>Колкото му е дал Бог;<p></p><i>Eto što vidjah az dobro:<br/>Prilično e da jade njakoj i da pie,<br/>I da se naslaždava ot blagoto na vsičkija si trud<br/>V kojto se trudi pod slǎnceto,<br/>Spored čisloto na dnite na života si<br/>Kolkoto mu e dal Bog;</i>


text:
И на когото человека е дал Бог богатство и имот,<br/>Дал му е и власт да яде от тях,<br/>И да взима дела си, и да се весели в труда си:<br/>То е дар Божий.<p></p><i>I na kogoto čeloveka e dal Bog bogatstvo i imot,<br/>Dal mu e i vlast da jade ot tjah,<br/>I da vzima dela si, i da se veseli v truda si:<br/>To e dar Božij.</i>


text:
Понеже няма да помни много дните на живота си;<br/>Понеже Бог отговаря на сърдцето му с веселие.<p></p><i>Poneže njama da pomni mnogo dnite na života si;<br/>Poneže Bog otgovarja na sǎrdceto mu s veselie.</i>


text:
Има зло което видях под слънцето,<br/>И го има много между человеците:<p></p><i>Ima zlo koeto vidjah pod slǎnceto,<br/>I go ima mnogo meždu čelovecite:</i>


text:
человек комуто Бог дава богатство, и имот, и слава,<br/>Що душата му се не лишава от всичко що би пожелал;<br/>Но Бог му не дава власт да яде от тях,<br/>Но ги яде чужденец.<br/>То е суета и зла болест.<p></p><i>čelovek komuto Bog dava bogatstvo, i imot, i slava,<br/>Što dušata mu se ne lišava ot vsičko što bi poželal;<br/>No Bog mu ne dava vlast da jade ot tjah,<br/>No gi jade čuždenec.<br/>To e sueta i zla bolest.</i>


text:
Ако роди человек сто чада,<br/>И живее много години,<br/>Щото дните на годините му да станат много,<br/>А душата му не се насити с благо,<br/>И не е приел и погребване,<br/>Думам че извергът е по-добър от него;<p></p><i>Ako rodi čelovek sto čada,<br/>I živee mnogo godini,<br/>Štoto dnite na godinite mu da stanat mnogo,<br/>A dušata mu ne se nasiti s blago,<br/>I ne e priel i pogrebvane,<br/>Dumam če izvergǎt e po-dobǎr ot nego;</i>


text:
Защото е дошел в суета, и отхожда в тъмнина,<br/>И името му ще се покрие с тъмнина;<p></p><i>Zaštoto e došel v sueta, i othožda v tǎmnina,<br/>I imeto mu šte se pokrie s tǎmnina;</i>


text:
И не е видял слънцето, и не е познал нищо;<br/>Но той има повече покой от оногоз.<p></p><i>I ne e vidjal slǎnceto, i ne e poznal ništo;<br/>No toj ima poveče pokoj ot onogoz.</i>


text:
И дваж тисяща години ако би живял някой, и добро не види, -<br/>Не отиват ли всичките в едно място?<p></p><i>I dvaž tisjašta godini ako bi živjal njakoj, i dobro ne vidi, -<br/>Ne otivat li vsičkite v edno mjasto?</i>


text:
Всичкий труд на человека е за устата му;<br/>Душата обаче не се насища.<p></p><i>Vsičkij trud na čeloveka e za ustata mu;<br/>Dušata obače ne se nasišta.</i>


text:
Защото шо има мъдрият от безумния?<br/>Що има повече сиромахът който знае да ходи пред живите?<p></p><i>Zaštoto šo ima mǎdrijat ot bezumnija?<br/>Što ima poveče siromahǎt kojto znae da hodi pred živite?</i>


text:
По-добро е гледането с очи<br/>Нежели скитането със желание.<br/>И то суета и угнетение на духа.<p></p><i>Po-dobro e gledaneto s oči<br/>Neželi skitaneto sǎs želanie.<br/>I to sueta i ugnetenie na duha.</i>


text:
Което е станало взело си е вече името,<br/>И познато е че то е человек;<br/>И той не може да се съди с по-крепкия си.<p></p><i>Koeto e stanalo vzelo si e veče imeto,<br/>I poznato e če to e čelovek;<br/>I toj ne može da se sǎdi s po-krepkija si.</i>


text:
Понеже има много неща, които умножават суетата,<br/>Каква полза на человека?<p></p><i>Poneže ima mnogo nešta, koito umnožavat suetata,<br/>Kakva polza na čeloveka?</i>


text:
Защото кой знае що е добро за человека<br/>В живота, въ всичките дни на живота на суетата му<br/>Който прехожда като сянка?<br/>Понеже кой ще извести человеку<br/>Що ще бъде след него под слънцето?<p></p><i>Zaštoto koj znae što e dobro za čeloveka<br/>V života, vǎ vsičkite dni na života na suetata mu<br/>Kojto prehožda kato sjanka?<br/>Poneže koj šte izvesti čeloveku<br/>Što šte bǎde sled nego pod slǎnceto?</i>


text:
По-добре име добро нежели многоценно миро,<br/>И денът на смъртта нежели денът на раждането.<p></p><i>Po-dobre ime dobro neželi mnogocenno miro,<br/>I denǎt na smǎrtta neželi denǎt na raždaneto.</i>


text:
По-добре да отиде някой в дом на сетование<br/>Нежели да отиде в дом на пирование,<br/>Защото то е сетнината на всекого человека,<br/>И живият ще го тури в сърдцето си.<p></p><i>Po-dobre da otide njakoj v dom na setovanie<br/>Neželi da otide v dom na pirovanie,<br/>Zaštoto to e setninata na vsekogo čeloveka,<br/>I živijat šte go turi v sǎrdceto si.</i>


text:
По-добра е печалта нежели смехът;<br/>Защото от дряхлостта на лицето сърдцето става по-весело.<p></p><i>Po-dobra e pečalta neželi smehǎt;<br/>Zaštoto ot drjahlostta na liceto sǎrdceto stava po-veselo.</i>


text:
Сърдцето на мъдрите е в дом на сетование;<br/>Но сърдцето на безумните в дом на веселба.<p></p><i>Sǎrdceto na mǎdrite e v dom na setovanie;<br/>No sǎrdceto na bezumnite v dom na veselba.</i>


text:
По-добре е на человека да слуша обличение от мъдър<br/>Нежели да слуша песен от безумни;<p></p><i>Po-dobre e na čeloveka da sluša obličenie ot mǎdǎr<br/>Neželi da sluša pesen ot bezumni;</i>


text:
Защото както е гласът на трънете под котела<br/>Така е смехът на безумния. И то суета.<p></p><i>Zaštoto kakto e glasǎt na trǎnete pod kotela<br/>Taka e smehǎt na bezumnija. I to sueta.</i>


text:
Наистина насилието изумява мъдрия,<br/>И дарът разтлява сърдцето.<p></p><i>Naistina nasilieto izumjava mǎdrija,<br/>I darǎt raztljava sǎrdceto.</i>


text:
По-добро е свършването на работата нежели началото й.<br/>По-добър е дълготърпеливият нежели високоумният.<p></p><i>Po-dobro e svǎršvaneto na rabotata neželi načaloto j.<br/>Po-dobǎr e dǎlgotǎrpelivijat neželi visokoumnijat.</i>


text:
Не спеши в духа си да си яростлив,<br/>Защото яростта почива в пазухата на безумните.<p></p><i>Ne speši v duha si da si jarostliv,<br/>Zaštoto jarostta počiva v pazuhata na bezumnite.</i>


text:
Да не речеш: Коя е причината<br/>че предишните дни бяха по-добри от тези?<br/>Защото не питаш благоразумно за това.<p></p><i>Da ne rečeš: Koja e pričinata<br/>če predišnite dni bjaha po-dobri ot tezi?<br/>Zaštoto ne pitaš blagorazumno za tova.</i>


text:
Мъдростта е добра като наследието,<br/>И полезна на онези които гледат слънцето.<p></p><i>Mǎdrostta e dobra kato nasledieto,<br/>I polezna na onezi koito gledat slǎnceto.</i>


text:
Защото мъдростта е защита, както е защита среброто,<br/>Но преимуществото на знанието е че мъдростта оживява онези които я имат.<p></p><i>Zaštoto mǎdrostta e zaštita, kakto e zaštita srebroto,<br/>No preimuštestvoto na znanieto e če mǎdrostta oživjava onezi koito ja imat.</i>


text:
Гледай делото Божие.<br/>Защото кой може да направи право<br/>Онова което е той направил криво?<p></p><i>Gledaj deloto Božie.<br/>Zaštoto koj može da napravi pravo<br/>Onova koeto e toj napravil krivo?</i>


text:
В благополучен ден весели се,<br/>А в злополучен ден бъди смотрелив,<br/>Защото Бог направи едното противоположно на другото,<br/>За да не намерва человек нищо зад себе си.<p></p><i>V blagopolučen den veseli se,<br/>A v zlopolučen den bǎdi smotreliv,<br/>Zaštoto Bog napravi ednoto protivopoložno na drugoto,<br/>Za da ne namerva čelovek ništo zad sebe si.</i>


text:
Всичкото видях в дните не суетата си.<br/>Има праведен който загинва в правдата си;<br/>И има нечестив който дългоденствува в злобата си.<p></p><i>Vsičkoto vidjah v dnite ne suetata si.<br/>Ima praveden kojto zaginva v pravdata si;<br/>I ima nečestiv kojto dǎlgodenstvuva v zlobata si.</i>


text:
Не ставай прекалено праведен,<br/>И не мисли себе си за чрезмерно мъдър;<br/>Защо да загинеш?<p></p><i>Ne stavaj prekaleno praveden,<br/>I ne misli sebe si za črezmerno mǎdǎr;<br/>Zašto da zagineš?</i>


text:
Не ставай прекалено зъл,<br/>И не бъди безумен;<br/>Защо да умреш преди времето си?<p></p><i>Ne stavaj prekaleno zǎl,<br/>I ne bǎdi bezumen;<br/>Zašto da umreš predi vremeto si?</i>


text:
Добре е да държиш това,<br/>И от онова да не оттегляш ръката си;<br/>Защото който се бои от Бога ще избегне от всички тези.<p></p><i>Dobre e da dǎržiš tova,<br/>I ot onova da ne ottegljaš rǎkata si;<br/>Zaštoto kojto se boi ot Boga šte izbegne ot vsički tezi.</i>


text:
Мъдростта дава на мъдрия повече сила<br/>Нежели десет началници които са в града.<p></p><i>Mǎdrostta dava na mǎdrija poveče sila<br/>Neželi deset načalnici koito sa v grada.</i>


text:
Защото няма праведен человек на земята<br/>Който да струва добро и да не греши.<p></p><i>Zaštoto njama praveden čelovek na zemjata<br/>Kojto da struva dobro i da ne greši.</i>


text:
И не давай внимание на всичките думи които се говорят,<br/>Да не би да чуеш раба си че те кълне;<p></p><i>I ne davaj vnimanie na vsičkite dumi koito se govorjat,<br/>Da ne bi da čueš raba si če te kǎlne;</i>


text:
Защото много пъти и сърдцето ти познава<br/>че ти подобно си прокълнал други.<p></p><i>Zaštoto mnogo pǎti i sǎrdceto ti poznava<br/>če ti podobno si prokǎlnal drugi.</i>


text:
Всичко това опитах с мъдростта:<br/>Рекох: Ще бъда мъдър;<br/>Но тя се отдалечи от мене.<p></p><i>Vsičko tova opitah s mǎdrostta:<br/>Rekoh: Šte bǎda mǎdǎr;<br/>No tja se otdaleči ot mene.</i>


text:
Онова което е много далеч и твърде дълбоко,<br/>Кой може да го намери?<p></p><i>Onova koeto e mnogo daleč i tvǎrde dǎlboko,<br/>Koj može da go nameri?</i>


text:
Аз обходих със сърдцето си<br/>За да науча, и да издиря,<br/>И да изследвам мъдростта и разума,<br/>И да позная нечестието на безумието,<br/>И на глупостта, и на лудостта.<p></p><i>Az obhodih sǎs sǎrdceto si<br/>Za da nauča, i da izdirja,<br/>I da izsledvam mǎdrostta i razuma,<br/>I da poznaja nečestieto na bezumieto,<br/>I na glupostta, i na ludostta.</i>


text:
И намерих че е по-горчива от смърт<br/>Онази жена на която сърдцето е примки и мрежи, и ръцете й узи:<br/>Угодний пред Бога ще се отърве от нея;<br/>А грешникът ще бъде хванат от нея.<p></p><i>I namerih če e po-gorčiva ot smǎrt<br/>Onazi žena na kojato sǎrdceto e primki i mreži, i rǎcete j uzi:<br/>Ugodnij pred Boga šte se otǎrve ot neja;<br/>A grešnikǎt šte bǎde hvanat ot neja.</i>


text:
Виж, това намерих говори проповедникът,<br/>Като изпитвах едно по едно за да намеря сметката,<p></p><i>Viž, tova namerih govori propovednikǎt,<br/>Kato izpitvah edno po edno za da namerja smetkata,</i>


text:
Което още душата ми изследва, но не намервам:<br/>Едного мъжа между тисяща намерих;<br/>Но ни една жена между всички тези не намерих.<p></p><i>Koeto ošte dušata mi izsledva, no ne namervam:<br/>Ednogo mǎža meždu tisjašta namerih;<br/>No ni edna žena meždu vsički tezi ne namerih.</i>


text:
Ето, това само намерих,<br/>че Бог направи человека прав,<br/>Но те потърсиха много измишления.<p></p><i>Eto, tova samo namerih,<br/>če Bog napravi čeloveka prav,<br/>No te potǎrsiha mnogo izmišlenija.</i>


text:
Кой е както мъдрият?<br/>И кой знае изяснението на словесата?<br/>Мъдростта на человека осветлява лицето му,<br/>И жестокостта на лицето му се променява.<p></p><i>Koj e kakto mǎdrijat?<br/>I koj znae izjasnenieto na slovesata?<br/>Mǎdrostta na čeloveka osvetljava liceto mu,<br/>I žestokostta na liceto mu se promenjava.</i>


text:
Аз казвам да пазиш заповедта на царя,<br/>А най-вече заради клетвата Богу.<p></p><i>Az kazvam da paziš zapovedta na carja,<br/>A naj-veče zaradi kletvata Bogu.</i>


text:
Не бързай да бягаш от присъствието му:<br/>Не постоянствувай в лоша работа:<br/>Защото всичко каквото ще, направя.<p></p><i>Ne bǎrzaj da bjagaš ot prisǎstvieto mu:<br/>Ne postojanstvuvaj v loša rabota:<br/>Zaštoto vsičko kakvoto šte, napravja.</i>


text:
В думата на царя има власт;<br/>И кой ще му рече: Що правиш?<p></p><i>V dumata na carja ima vlast;<br/>I koj šte mu reče: Što praviš?</i>


text:
Който пази заповедта няма да види нещо зло;<br/>И сърдцето на мъдрия познава времето и сгодата.<p></p><i>Kojto pazi zapovedta njama da vidi nešto zlo;<br/>I sǎrdceto na mǎdrija poznava vremeto i sgodata.</i>


text:
Защото всяко нещо има време и сгода;<br/>Понеже окаянството на человека е много върх него;<p></p><i>Zaštoto vsjako nešto ima vreme i sgoda;<br/>Poneže okajanstvoto na čeloveka e mnogo vǎrh nego;</i>


text:
Защото не знае какво ще се случи;<br/>Понеже кой може да му обади как ще стане?<p></p><i>Zaštoto ne znae kakvo šte se sluči;<br/>Poneže koj može da mu obadi kak šte stane?</i>


text:
Няма человек който да има власт над духа та да възбранява духа,<br/>Нито да има власт над деня на смъртта.<br/>И в този бой пущане няма;<br/>И нечестието не ще избави тези които го имат.<p></p><i>Njama čelovek kojto da ima vlast nad duha ta da vǎzbranjava duha,<br/>Nito da ima vlast nad denja na smǎrtta.<br/>I v tozi boj puštane njama;<br/>I nečestieto ne šte izbavi tezi koito go imat.</i>


text:
Всичко това видях, и турих ума си<br/>Във всеко дело което става под слънцето:<br/>Има време в което человек властвува над человека за своя повреда.<p></p><i>Vsičko tova vidjah, i turih uma si<br/>Vǎv vseko delo koeto stava pod slǎnceto:<br/>Ima vreme v koeto čelovek vlastvuva nad čeloveka za svoja povreda.</i>


text:
И така видех нечестивите погребени,<br/>Които дойдоха и отидоха от светото место,<br/>И се забравиха в града дето бяха така сторили.<br/>И то суета.<p></p><i>I taka videh nečestivite pogrebeni,<br/>Koito dojdoha i otidoha ot svetoto mesto,<br/>I se zabraviha v grada deto bjaha taka storili.<br/>I to sueta.</i>


text:
Понеже решението против лукавото дело не се свърши скоро,<br/>Затова сърдцето на человеческите синове е всичко вдадено да струва зло.<p></p><i>Poneže rešenieto protiv lukavoto delo ne se svǎrši skoro,<br/>Zatova sǎrdceto na čelovečeskite sinove e vsičko vdadeno da struva zlo.</i>


text:
Ако и струва грешникът зло сто пъти и дългоденствува,<br/>Но аз зная пак<br/>че ще бъде добро на онези които се боят от Бога,<br/>Които се боят от лицето му.<p></p><i>Ako i struva grešnikǎt zlo sto pǎti i dǎlgodenstvuva,<br/>No az znaja pak<br/>če šte bǎde dobro na onezi koito se bojat ot Boga,<br/>Koito se bojat ot liceto mu.</i>


text:
А на нечестивия не ще е добре,<br/>И няма да се продължат дните му<br/>Които преминават като сянка;<br/>Защото не се бои от лицето Божие<p></p><i>A na nečestivija ne šte e dobre,<br/>I njama da se prodǎlžat dnite mu<br/>Koito preminavat kato sjanka;<br/>Zaštoto ne se boi ot liceto Božie</i>


text:
Има суета която се случва на земята,<br/>че има праведни на които се случава според делата на нечестивите,<br/>И има нечестиви на които се случава според делата на праведните.<br/>Рекох че и то е суета.<p></p><i>Ima sueta kojato se slučva na zemjata,<br/>če ima pravedni na koito se slučava spored delata na nečestivite,<br/>I ima nečestivi na koito se slučava spored delata na pravednite.<br/>Rekoh če i to e sueta.</i>


text:
За то аз похвалих веселието;<br/>Защото за человека нема по-добро под слънцето<br/>Освен да яде и да пие и да се весели;<br/>И то ще му остане от труда му<br/>В дните на живота му които му е Бог дал под слънцето.<p></p><i>Za to az pohvalih veselieto;<br/>Zaštoto za čeloveka nema po-dobro pod slǎnceto<br/>Osven da jade i da pie i da se veseli;<br/>I to šte mu ostane ot truda mu<br/>V dnite na života mu koito mu e Bog dal pod slǎnceto.</i>


text:
Като дадох сърдцето си да позная мъдростта,<br/>И да видя труденето което ставаше по земята,<br/>(Защото на някои очите ни дене ни ноще виждат сън,)<p></p><i>Kato dadoh sǎrdceto si da poznaja mǎdrostta,<br/>I da vidja trudeneto koeto stavaše po zemjata,<br/>(Zaštoto na njakoi očite ni dene ni nošte viždat sǎn,)</i>


text:
Тогаз видях всичкото Божие дело,<br/>че человек на може да намери делото което става под слънцето;<br/>Понеже колкото и да се труди человек и да търси,<br/>Известно няма да намери;<br/>А още, и мъдрий ако рече да познае,<br/>Не може намери.<p></p><i>Togaz vidjah vsičkoto Božie delo,<br/>če čelovek na može da nameri deloto koeto stava pod slǎnceto;<br/>Poneže kolkoto i da se trudi čelovek i da tǎrsi,<br/>Izvestno njama da nameri;<br/>A ošte, i mǎdrij ako reče da poznae,<br/>Ne može nameri.</i>


text:
Защото турих всичко това в сърдцето си<br/>За да издиря всичко това,<br/>че праведните и мъдрите и делата им са в ръката Божия:<br/>Няма человек който да знае<br/>Дали любов или омраза ще бъде:<br/>Всичкото е пред тях.<p></p><i>Zaštoto turih vsičko tova v sǎrdceto si<br/>Za da izdirja vsičko tova,<br/>če pravednite i mǎdrite i delata im sa v rǎkata Božija:<br/>Njama čelovek kojto da znae<br/>Dali ljubov ili omraza šte bǎde:<br/>Vsičkoto e pred tjah.</i>


text:
Всичко се случва равно на всичките:<br/>Един случай е на праведния и на нечестивия,<br/>На добрия и на чистия и на нечистия,<br/>И на оногоз който жъртвува и на оногоз който не жъртвува:<br/>Както добрият, така и грешният,<br/>Който се кълне както който се бои от клетва.<p></p><i>Vsičko se slučva ravno na vsičkite:<br/>Edin slučaj e na pravednija i na nečestivija,<br/>Na dobrija i na čistija i na nečistija,<br/>I na onogoz kojto žǎrtvuva i na onogoz kojto ne žǎrtvuva:<br/>Kakto dobrijat, taka i grešnijat,<br/>Kojto se kǎlne kakto kojto se boi ot kletva.</i>


text:
Това е злото между всичко което става под слънцето,<br/>че един случай е на всичките;<br/>И най-вече сърдцето на человеческите синове е пълно със злина,<br/>И безумие има в сърдцето им доде са живи,<br/>И после слезват при мъртвите.<p></p><i>Tova e zloto meždu vsičko koeto stava pod slǎnceto,<br/>če edin slučaj e na vsičkite;<br/>I naj-veče sǎrdceto na čelovečeskite sinove e pǎlno sǎs zlina,<br/>I bezumie ima v sǎrdceto im dode sa živi,<br/>I posle slezvat pri mǎrtvite.</i>


text:
Защото за оногоз който има приобщение със всичките живи има надежда; Понеже живо куче е по-добро от мъртъв лъв.<p></p><i>Zaštoto za onogoz kojto ima priobštenie sǎs vsičkite živi ima nadežda; Poneže živo kuče e po-dobro ot mǎrtǎv lǎv.</i>


text:
Защото живите знаят че ще умрат;<br/>Но мъртвите не знаят нищо,<br/>Нито имат вече придобиване,<br/>Понеже паметта им се е забравила;<p></p><i>Zaštoto živite znajat če šte umrat;<br/>No mǎrtvite ne znajat ništo,<br/>Nito imat veče pridobivane,<br/>Poneže pametta im se e zabravila;</i>


text:
Още и любовта им, и ненавистта им,<br/>И завистта им вече се е изгубила;<br/>И не ще имат вече никога дял<br/>Във всичко що става под слънцето.<p></p><i>Ošte i ljubovta im, i nenavistta im,<br/>I zavistta im veče se e izgubila;<br/>I ne šte imat veče nikoga djal<br/>Vǎv vsičko što stava pod slǎnceto.</i>


text:
Иди, яж хляба си с веселба, и пий виното си с весело сърдце;<br/>Защото Бог вече благоволи в делата ти.<p></p><i>Idi, jaž hljaba si s veselba, i pij vinoto si s veselo sǎrdce;<br/>Zaštoto Bog veče blagovoli v delata ti.</i>


text:
Във всяко време нека бъдат бели дрехите ти,<br/>И миро да не оскудее на главата ти<p></p><i>Vǎv vsjako vreme neka bǎdat beli drehite ti,<br/>I miro da ne oskudee na glavata ti</i>


text:
Радвай се в живота си със жената си която си възлюбил<br/>Във всичките дни на суетния си живот<br/>Които ти се дадоха под слънцето,<br/>Във всичките дни на твоята суета;<br/>Защото това е делът ти в живота<br/>И в труда ти който се трудиш под слънцето.<p></p><i>Radvaj se v života si sǎs ženata si kojato si vǎzljubil<br/>Vǎv vsičkite dni na suetnija si život<br/>Koito ti se dadoha pod slǎnceto,<br/>Vǎv vsičkite dni na tvojata sueta;<br/>Zaštoto tova e delǎt ti v života<br/>I v truda ti kojto se trudiš pod slǎnceto.</i>


text:
Всичко що намери ръката ти да направи<br/>Направи със силата си;<br/>Защото няма ни деяние, ни помишление, ни знание,<br/>Нито мъдрост в гроба, дето отиваш.<p></p><i>Vsičko što nameri rǎkata ti da napravi<br/>Napravi sǎs silata si;<br/>Zaštoto njama ni dejanie, ni pomišlenie, ni znanie,<br/>Nito mǎdrost v groba, deto otivaš.</i>


text:
Обърнах се, и видях под слънцето<br/>че тичането не е на леките,<br/>Нито бранта е на силните,<br/>Нито хлЯбът на мъдрите, нито богатството на разумните,<br/>Нито добромислието на тези които имат знание;<br/>Защото време и случай се случава на всичките,<p></p><i>Obǎrnah se, i vidjah pod slǎnceto<br/>če tičaneto ne e na lekite,<br/>Nito branta e na silnite,<br/>Nito hlJabǎt na mǎdrite, nito bogatstvoto na razumnite,<br/>Nito dobromislieto na tezi koito imat znanie;<br/>Zaštoto vreme i slučaj se slučava na vsičkite,</i>


text:
Защото даже и человек не знае времето си.<br/>Както рибите които се улавят в зла мрежа,<br/>И както птиците, които се улавят в примка,<br/>Така се улавят человеческите синове в зло време,<br/>Когато внезапно нападне върх тях.<p></p><i>Zaštoto daže i čelovek ne znae vremeto si.<br/>Kakto ribite koito se ulavjat v zla mreža,<br/>I kakto pticite, koito se ulavjat v primka,<br/>Taka se ulavjat čelovečeskite sinove v zlo vreme,<br/>Kogato vnezapno napadne vǎrh tjah.</i>


text:
И това видях мъдрост под слънцето,<br/>И видя ми се голяма:<p></p><i>I tova vidjah mǎdrost pod slǎnceto,<br/>I vidja mi se goljama:</i>


text:
Имаше малък град, и малко мъже в него;<br/>И дойде против него велик цар и го обсади,<br/>И съгради против него големи окопи,<p></p><i>Imaše malǎk grad, i malko mǎže v nego;<br/>I dojde protiv nego velik car i go obsadi,<br/>I sǎgradi protiv nego golemi okopi,</i>


text:
Но се намери в него человек сиромах и мъдър,<br/>И той с мъдростта си освободи града;<br/>Но никой не помена оногоз сиромах человека.<p></p><i>No se nameri v nego čelovek siromah i mǎdǎr,<br/>I toj s mǎdrostta si osvobodi grada;<br/>No nikoj ne pomena onogoz siromah čeloveka.</i>


text:
Тогаз аз рекох: Мъдростта е по-добра от силата,<br/>Ако и да се презира мъдростта на сиромаха,<br/>И думите му се не слушат.<p></p><i>Togaz az rekoh: Mǎdrostta e po-dobra ot silata,<br/>Ako i da se prezira mǎdrostta na siromaha,<br/>I dumite mu se ne slušat.</i>


text:
Думите на мъдрите в безмълвие се слушат<br/>Повече от вика на оногоз що властвува между безумни.<p></p><i>Dumite na mǎdrite v bezmǎlvie se slušat<br/>Poveče ot vika na onogoz što vlastvuva meždu bezumni.</i>


text:
Мъдростта е по-добра от военните оръжия;<br/>А един грешник погубя много добри неща.<p></p><i>Mǎdrostta e po-dobra ot voennite orǎžija;<br/>A edin grešnik pogubja mnogo dobri nešta.</i>


text:
Мухи умрели правят мирото на мировареца да вони, да кипне;<br/>И малко безумие обезчестя оногоз който е в уважения за мъдрост и чест.<p></p><i>Muhi umreli pravjat miroto na mirovareca da voni, da kipne;<br/>I malko bezumie obezčestja onogoz kojto e v uvaženija za mǎdrost i čest.</i>


text:
Сърдцето на мъдрия е в десницата му,<br/>А сърдцето на безумния е в левицата му.<p></p><i>Sǎrdceto na mǎdrija e v desnicata mu,<br/>A sǎrdceto na bezumnija e v levicata mu.</i>


text:
Още като ходи в пътя безумният, сърдцето му не е на място,<br/>И показва на всичките че е безумен.<p></p><i>Ošte kato hodi v pǎtja bezumnijat, sǎrdceto mu ne e na mjasto,<br/>I pokazva na vsičkite če e bezumen.</i>


text:
Ако духът на княза се подигне против тебе, не оставяй мястото си;<br/>Защото кротостта утолява големи грешки.<p></p><i>Ako duhǎt na knjaza se podigne protiv tebe, ne ostavjaj mjastoto si;<br/>Zaštoto krotostta utoljava golemi greški.</i>


text:
Има зло което видях под слънцето,<br/>Погрешка думам, която произхожда от владетеля:<p></p><i>Ima zlo koeto vidjah pod slǎnceto,<br/>Pogreška dumam, kojato proizhožda ot vladetelja:</i>


text:
Безумният се туря в големи достоинства,<br/>А богатите седят в долни места.<p></p><i>Bezumnijat se turja v golemi dostoinstva,<br/>A bogatite sedjat v dolni mesta.</i>


text:
Видях раби на коне,<br/>А князове ходещи като раби по земята.<p></p><i>Vidjah rabi na kone,<br/>A knjazove hodešti kato rabi po zemjata.</i>


text:
Който копае яма ще падне в нея;<br/>И който разваля ограда, змия ще го ухапе.<p></p><i>Kojto kopae jama šte padne v neja;<br/>I kojto razvalja ograda, zmija šte go uhape.</i>


text:
Който изважда камене ще се повреди от тях:<br/>Който цепи дърва ще бедствува в тях.<p></p><i>Kojto izvažda kamene šte se povredi ot tjah:<br/>Kojto cepi dǎrva šte bedstvuva v tjah.</i>


text:
Ако се затъпи желязото, и не наточи някой острото му,<br/>Трябва да притури сила,<br/>А мъдростта е полезна за управяне.<p></p><i>Ako se zatǎpi željazoto, i ne natoči njakoj ostroto mu,<br/>Trjabva da prituri sila,<br/>A mǎdrostta e polezna za upravjane.</i>


text:
Ако ухапе змията преди обаянието,<br/>Тогаз обаятел не ползува.<p></p><i>Ako uhape zmijata predi obajanieto,<br/>Togaz obajatel ne polzuva.</i>


text:
Думите от устата на мъдрия са благодат;<br/>А устните на безумния ще го погълнат.<p></p><i>Dumite ot ustata na mǎdrija sa blagodat;<br/>A ustnite na bezumnija šte go pogǎlnat.</i>


text:
Началото на думите на устата му е безумие,<br/>И свършъкът на говоренето му - лошо буйство.<p></p><i>Načaloto na dumite na ustata mu e bezumie,<br/>I svǎršǎkǎt na govoreneto mu - lošo bujstvo.</i>


text:
И безумният умножава думи:<br/>человек не знае що ще бъде;<br/>И кой може да му извести<br/>Що ще бъде след него?<p></p><i>I bezumnijat umnožava dumi:<br/>čelovek ne znae što šte bǎde;<br/>I koj može da mu izvesti<br/>Što šte bǎde sled nego?</i>


text:
Трудът на безумните ги уморява,<br/>Понеже не знаят да отидат в града.<p></p><i>Trudǎt na bezumnite gi umorjava,<br/>Poneže ne znajat da otidat v grada.</i>


text:
Горко ти земьо, когато царят ти е дете<br/>И началниците ти ядат рано!<p></p><i>Gorko ti zemьo, kogato carjat ti e dete<br/>I načalnicite ti jadat rano!</i>


text:
Блазе ти, земьо, когато царят ти е син на благородни,<br/>И началниците ти ядат на време,-<br/>За укрепление, а не за опиване!<p></p><i>Blaze ti, zemьo, kogato carjat ti e sin na blagorodni,<br/>I načalnicite ti jadat na vreme,-<br/>Za ukreplenie, a ne za opivane!</i>


text:
От голяма леност пада къщният покрив;<br/>И от праздността на ръцете капе къщата.<p></p><i>Ot goljama lenost pada kǎštnijat pokriv;<br/>I ot prazdnostta na rǎcete kape kǎštata.</i>


text:
За веселба правят пирове, и виното весели живота;<br/>А среброто отговаря на всичко.<p></p><i>Za veselba pravjat pirove, i vinoto veseli života;<br/>A srebroto otgovarja na vsičko.</i>


text:
Да не прокълнеш царя нито в мисълта си,<br/>И да не прокълнеш богатия в клетта на ложницата си;<br/>Защото небесна птица ще донесе гласа,<br/>И крилатото ще възвести за това нещо.<p></p><i>Da ne prokǎlneš carja nito v misǎlta si,<br/>I da ne prokǎlneš bogatija v kletta na ložnicata si;<br/>Zaštoto nebesna ptica šte donese glasa,<br/>I krilatoto šte vǎzvesti za tova nešto.</i>


text:
Хвърли хляба по лицето на водата;<br/>Защото след много дни ще го намериш.<p></p><i>Hvǎrli hljaba po liceto na vodata;<br/>Zaštoto sled mnogo dni šte go nameriš.</i>


text:
Дай дял на седем, още и на осем;<br/>Защото не знаеш какво зло ще бъде на земята.<p></p><i>Daj djal na sedem, ošte i na osem;<br/>Zaštoto ne znaeš kakvo zlo šte bǎde na zemjata.</i>


text:
Ако са пълни облаците, изливат дъжд на земята;<br/>И ако падне дърво към юг или към север,<br/>На мястото дето падне дървото, там си остава.<p></p><i>Ako sa pǎlni oblacite, izlivat dǎžd na zemjata;<br/>I ako padne dǎrvo kǎm jug ili kǎm sever,<br/>Na mjastoto deto padne dǎrvoto, tam si ostava.</i>


text:
Който се взира във вятъра няма да сее;<br/>И който гледа на облаците няма да жъне<p></p><i>Kojto se vzira vǎv vjatǎra njama da see;<br/>I kojto gleda na oblacite njama da žǎne</i>


text:
Както не знаеш кой е пътят на вятъра,<br/>Нито как се образуват костите в утробата на непраздната,<br/>Така не знаеш делата на Бога който прави всичко.<p></p><i>Kakto ne znaeš koj e pǎtjat na vjatǎra,<br/>Nito kak se obrazuvat kostite v utrobata na neprazdnata,<br/>Taka ne znaeš delata na Boga kojto pravi vsičko.</i>


text:
Сей семето си заран, и вечер да си не почива ръката ти;<br/>Защото не знаеш кое ще успее, това или онова,<br/>Или да ли ще са двете равно добри.<p></p><i>Sej semeto si zaran, i večer da si ne počiva rǎkata ti;<br/>Zaštoto ne znaeš koe šte uspee, tova ili onova,<br/>Ili da li šte sa dvete ravno dobri.</i>


text:
Наистина виделината е сладка,<br/>И е угодно на очите да гледат слънцето;<p></p><i>Naistina videlinata e sladka,<br/>I e ugodno na očite da gledat slǎnceto;</i>


text:
Но ако и да живее человек много години,<br/>И се весели през всички тях,<br/>Нека си напомни за дните на тъмнината че ще бъдат много.<br/>Все що иде е суета.<p></p><i>No ako i da živee čelovek mnogo godini,<br/>I se veseli prez vsički tjah,<br/>Neka si napomni za dnite na tǎmninata če šte bǎdat mnogo.<br/>Vse što ide e sueta.</i>


text:
Весели се, юноше, в младоста си,<br/>И сърдцето ти нека ти дава радост в дните на юношеството ти,<br/>И ходи според пътищата на сърдцето си,<br/>И според гледането на очите си;<br/>Но знай че за всичко това Бог ще те доведе в съдба.<p></p><i>Veseli se, junoše, v mladosta si,<br/>I sǎrdceto ti neka ti dava radost v dnite na junošestvoto ti,<br/>I hodi spored pǎtištata na sǎrdceto si,<br/>I spored gledaneto na očite si;<br/>No znaj če za vsičko tova Bog šte te dovede v sǎdba.</i>


text:
И отнеми яростта от сърдцето си,<br/>И отдалечи лукавството от плътта си;<br/>Защото младостта и юношеството е суета.<p></p><i>I otnemi jarostta ot sǎrdceto si,<br/>I otdaleči lukavstvoto ot plǎtta si;<br/>Zaštoto mladostta i junošestvoto e sueta.</i>


text:
И помни Създателя си в дните на младостта си,<br/>Преди да дойдат дните на злото,<br/>И стигнат годините в които ще речеш:<br/>Нямам благодарение в тях, -<p></p><i>I pomni Sǎzdatelja si v dnite na mladostta si,<br/>Predi da dojdat dnite na zloto,<br/>I stignat godinite v koito šte rečeš:<br/>Njamam blagodarenie v tjah, -</i>


text:
Преди да се помрачи слънцето, и виделото, и луната, и звездите,<br/>И се върнат облаците след дъжда;<p></p><i>Predi da se pomrači slǎnceto, i videloto, i lunata, i zvezdite,<br/>I se vǎrnat oblacite sled dǎžda;</i>


text:
Когато стражите на къщата ще треперят,<br/>И крепките мъже ще се прегърбят,<br/>И които мелят ще престанат защото намаляха,<br/>И на тези които гледат през прозорците ще им стане тъмно;<p></p><i>Kogato stražite na kǎštata šte treperjat,<br/>I krepkite mǎže šte se pregǎrbjat,<br/>I koito meljat šte prestanat zaštoto namaljaha,<br/>I na tezi koito gledat prez prozorcite šte im stane tǎmno;</i>


text:
И вратата ще се затворят при пътя,<br/>Когато изнемощее гласът на мелницата,<br/>И на гласа на птицата ще стане человек,<br/>И всичките дъщери на песента ще се смирят;<p></p><i>I vratata šte se zatvorjat pri pǎtja,<br/>Kogato iznemoštee glasǎt na melnicata,<br/>I na glasa na pticata šte stane čelovek,<br/>I vsičkite dǎšteri na pesenta šte se smirjat;</i>


text:
Когато ще се боят от височината,<br/>И ще треперят в пътя;<br/>Когато мигдалът процъвти,<br/>И скакалецът натегне,<br/>И охотата изчезне;<br/>Защото человек отхожда във вечния си дом,<br/>И сетуващите обикалят улиците, -<p></p><i>Kogato šte se bojat ot visočinata,<br/>I šte treperjat v pǎtja;<br/>Kogato migdalǎt procǎvti,<br/>I skakalecǎt nategne,<br/>I ohotata izčezne;<br/>Zaštoto čelovek othožda vǎv večnija si dom,<br/>I setuvaštite obikaljat ulicite, -</i>


text:
Преди да се скъса сребърната цеп,<br/>И да се счупи златната чаша,<br/>Или да се строши водоносът при източника,<br/>Или да се развали колелото над кладенеца,<p></p><i>Predi da se skǎsa srebǎrnata cep,<br/>I da se sčupi zlatnata čaša,<br/>Ili da se stroši vodonosǎt pri iztočnika,<br/>Ili da se razvali koleloto nad kladeneca,</i>


text:
И да се върне пръстта в земята както е била,<br/>И духът да се върне при Бога който го е дал.<p></p><i>I da se vǎrne prǎstta v zemjata kakto e bila,<br/>I duhǎt da se vǎrne pri Boga kojto go e dal.</i>


text:
Суета на суети, рече проповедникът,<br/>Всичко е суета.<p></p><i>Sueta na sueti, reče propovednikǎt,<br/>Vsičko e sueta.</i>


text:
И колкото повече проповедникът стана мъдър<br/>Толкоз повече поучи людете на знание:<br/>Най паче вникна и издири,<br/>И нареди много притчи.<p></p><i>I kolkoto poveče propovednikǎt stana mǎdǎr<br/>Tolkoz poveče pouči ljudete na znanie:<br/>Naj pače vnikna i izdiri,<br/>I naredi mnogo pritči.</i>


text:
Проповедникът поиска да намери угодни думи;<br/>И писаното бе правота и думи на истина.<p></p><i>Propovednikǎt poiska da nameri ugodni dumi;<br/>I pisanoto be pravota i dumi na istina.</i>


text:
Думите на мъдрите са като остени,<br/>И като гвоздеи заковани от наставниците на събранията,<br/>Дадени от единия Пастир.<p></p><i>Dumite na mǎdrite sa kato osteni,<br/>I kato gvozdei zakovani ot nastavnicite na sǎbranijata,<br/>Dadeni ot edinija Pastir.</i>


text:
А повече от това, научи се, сине, мой,<br/>че да прави някой много книги няма край,<br/>И многото учение е труд на плътта.<p></p><i>A poveče ot tova, nauči se, sine, moj,<br/>če da pravi njakoj mnogo knigi njama kraj,<br/>I mnogoto učenie e trud na plǎtta.</i>


text:
Да чуем свършъка на всичкото слово:<br/>Бой се от Бога и пази заповедите му,<br/>Понеже това е всичкото на человека;<p></p><i>Da čuem svǎršǎka na vsičkoto slovo:<br/>Boj se ot Boga i pazi zapovedite mu,<br/>Poneže tova e vsičkoto na čeloveka;</i>


text:
Защото Бог ще докара на съд всяко дело<br/>И всичко скришно, или добро или зло.<p></p><i>Zaštoto Bog šte dokara na sǎd vsjako delo<br/>I vsičko skrišno, ili dobro ili zlo.</i>


text:
Да ме целуне с целуванията на устата си;<br/>Защото любовта ти е по-добра от виното.<p></p><i>Da me celune s celuvanijata na ustata si;<br/>Zaštoto ljubovta ti e po-dobra ot vinoto.</i>


text:
Заради благовонието на добрите твои масти<br/>Името ти е маст излeяна;<br/>За това те обичат девиците.<p></p><i>Zaradi blagovonieto na dobrite tvoi masti<br/>Imeto ti e mast izlejana;<br/>Za tova te običat devicite.</i>


text:
Привлечи ме: ще тичам след тебе.<br/>Царят ме въведе в клетовете си:<br/>Ще се радваме и ще се веселим за тебе; Ще помним любовта ти повече от виното:<br/>Обичат те с правота.<p></p><i>Privleči me: šte tičam sled tebe.<br/>Carjat me vǎvede v kletovete si:<br/>Šte se radvame i šte se veselim za tebe; Šte pomnim ljubovta ti poveče ot vinoto:<br/>Običat te s pravota.</i>


text:
черна съм, но хубава, Ерусалимски дъщери,<br/>Като кидарските шатри, като Соломоновите опони.<p></p><i>černa sǎm, no hubava, Erusalimski dǎšteri,<br/>Kato kidarskite šatri, kato Solomonovite oponi.</i>


text:
Не ме гледайте че съм почерняла,<br/>Понеже слънцето ме е погледнало:<br/>Синовете на майка ми се разгневиха против мене,<br/>Туриха ме пазач на лозята:<br/>Своето лозе не упазих.<p></p><i>Ne me gledajte če sǎm počernjala,<br/>Poneže slǎnceto me e poglednalo:<br/>Sinovete na majka mi se razgneviha protiv mene,<br/>Turiha me pazač na lozjata:<br/>Svoeto loze ne upazih.</i>


text:
Възвести ми, ти когото възлюби душата ми,<br/>Де пасеш стадото, де го упокояваш на пладне.<br/>Защо да бъда като тая що обикаля<br/>Между стадата на твоите другари?<p></p><i>Vǎzvesti mi, ti kogoto vǎzljubi dušata mi,<br/>De paseš stadoto, de go upokojavaš na pladne.<br/>Zašto da bǎda kato taja što obikalja<br/>Meždu stadata na tvoite drugari?</i>


text:
Ако не знаеш от себе си,<br/>Хубавице между жените,<br/>Излез ти подир следите на стадото,<br/>И паси яретата си при шатрите на пастирите.<p></p><i>Ako ne znaeš ot sebe si,<br/>Hubavice meždu ženite,<br/>Izlez ti podir sledite na stadoto,<br/>I pasi jaretata si pri šatrite na pastirite.</i>


text:
На конете на Фараоновите колесници<br/>Те уподобих, любезна моя.<p></p><i>Na konete na Faraonovite kolesnici<br/>Te upodobih, ljubezna moja.</i>


text:
Красни са твоите ланити с вървите на бисера,<br/>И вратът ти с огърлия.<p></p><i>Krasni sa tvoite laniti s vǎrvite na bisera,<br/>I vratǎt ti s ogǎrlija.</i>


text:
Ще ти направим златни чепочки<br/>С сребърни капки.<p></p><i>Šte ti napravim zlatni čepočki<br/>S srebǎrni kapki.</i>


text:
Додето царят седи на трапезата си,<br/>Нардът ми издава благовонието си.<p></p><i>Dodeto carjat sedi na trapezata si,<br/>Nardǎt mi izdava blagovonieto si.</i>


text:
Вързоп със смирна е за мене възлюблений ми:<br/>Ще нощува между съсците ми.<p></p><i>Vǎrzop sǎs smirna e za mene vǎzljublenij mi:<br/>Šte noštuva meždu sǎscite mi.</i>


text:
Китка кипрова е за мене възлюблений мой,<br/>В лозята на Енгади.<p></p><i>Kitka kiprova e za mene vǎzljublenij moj,<br/>V lozjata na Engadi.</i>


text:
Ето хубава си, любезна моя;<br/>Ето, хубава си: очите ти са като на гълъбите.<p></p><i>Eto hubava si, ljubezna moja;<br/>Eto, hubava si: očite ti sa kato na gǎlǎbite.</i>


text:
Ето, хубав си, възлюблений ми, ей, приятен си:<br/>И одърът ни е благоцветен.<p></p><i>Eto, hubav si, vǎzljublenij mi, ej, prijaten si:<br/>I odǎrǎt ni e blagocveten.</i>


text:
Гредите на домовете ни са кедрови,<br/>Подъсченията ни са кипарисови.<p></p><i>Gredite na domovete ni sa kedrovi,<br/>Podǎsčenijata ni sa kiparisovi.</i>


text:
Както е кринът между трънете,<br/>Така е любезната ми между дъщерите.<p></p><i>Kakto e krinǎt meždu trǎnete,<br/>Taka e ljubeznata mi meždu dǎšterite.</i>


text:
Както ябълката между дърветата на дъбравата,<br/>Така е възлюбленият ми между синовете:<br/>Пожелах, и седнах под сянката му,<br/>И плодът му беше сладък в устата ми.<p></p><i>Kakto jabǎlkata meždu dǎrvetata na dǎbravata,<br/>Taka e vǎzljublenijat mi meždu sinovete:<br/>Poželah, i sednah pod sjankata mu,<br/>I plodǎt mu beše sladǎk v ustata mi.</i>


text:
Доведе ме в дома на виното,<br/>И хоругвата му над мене бе любов.<p></p><i>Dovede me v doma na vinoto,<br/>I horugvata mu nad mene be ljubov.</i>


text:
Подкрепете ме с млинчета, разхладете ме с ябълки;<br/>Защото съм ранена от любов.<p></p><i>Podkrepete me s mlinčeta, razhladete me s jabǎlki;<br/>Zaštoto sǎm ranena ot ljubov.</i>


text:
Левицата му е под главата ми,<br/>И десницата му ме пригръща.<p></p><i>Levicata mu e pod glavata mi,<br/>I desnicata mu me prigrǎšta.</i>


text:
Заклевам ви, Ерусалимски дъщери,<br/>В сърните и в елените на полето, Да не дигнете и да не събудите любовта ми додето ще<p></p><i>Zaklevam vi, Erusalimski dǎšteri,<br/>V sǎrnite i v elenite na poleto, Da ne dignete i da ne sǎbudite ljubovta mi dodeto šte</i>


text:
Гласът на възлюбления ми! ето, иде той,<br/>Скача по горите, и играе по хълмовете.<p></p><i>Glasǎt na vǎzljublenija mi! eto, ide toj,<br/>Skača po gorite, i igrae po hǎlmovete.</i>


text:
Възлюбленият ми прилича на сърна или на млад елен:<br/>Ето, стои зад стената ни,<br/>Гледа от прозорците,<br/>Занича през решетките.<p></p><i>Vǎzljublenijat mi priliča na sǎrna ili na mlad elen:<br/>Eto, stoi zad stenata ni,<br/>Gleda ot prozorcite,<br/>Zaniča prez rešetkite.</i>


text:
Отговаря възлюблений ми и говори ми:<br/>Стани, любезна моя, прекрасна моя, и ела;<p></p><i>Otgovarja vǎzljublenij mi i govori mi:<br/>Stani, ljubezna moja, prekrasna moja, i ela;</i>


text:
Защото, ето, зимата се премина.<br/>И дъждът замина и отиде си:<p></p><i>Zaštoto, eto, zimata se premina.<br/>I dǎždǎt zamina i otide si:</i>


text:
Цветята се явиха из земята;<br/>Времето на резидбата пристигна,<br/>И гласът на гъргорицата се чу в нашата земя:<p></p><i>Cvetjata se javiha iz zemjata;<br/>Vremeto na rezidbata pristigna,<br/>I glasǎt na gǎrgoricata se ču v našata zemja:</i>


text:
Смоковницата прозябва първите си смокви,<br/>И по лозята цветът на гроздето издава благовоние.<br/>Стани, любезна моя, прекрасна моя, та ела.<p></p><i>Smokovnicata prozjabva pǎrvite si smokvi,<br/>I po lozjata cvetǎt na grozdeto izdava blagovonie.<br/>Stani, ljubezna moja, prekrasna moja, ta ela.</i>


text:
О гълъбице моя, в разселените на скалата,<br/>В скришните места на стръмнините,<br/>Покажи ми лицето си, направи ме да чуя гласа ти;<br/>Защото гласът ти е сладък, и лицето ти прекрасно.<p></p><i>O gǎlǎbice moja, v razselenite na skalata,<br/>V skrišnite mesta na strǎmninite,<br/>Pokaži mi liceto si, napravi me da čuja glasa ti;<br/>Zaštoto glasǎt ti e sladǎk, i liceto ti prekrasno.</i>


text:
Хванете ни лисиците,<br/>Малките лисици които погубват лозята,<br/>Защото лозята ни цъвтят.<p></p><i>Hvanete ni lisicite,<br/>Malkite lisici koito pogubvat lozjata,<br/>Zaštoto lozjata ni cǎvtjat.</i>


text:
Възлюбленият ми е мой, и аз негова:<br/>Пасе между криновете.<p></p><i>Vǎzljublenijat mi e moj, i az negova:<br/>Pase meždu krinovete.</i>


text:
Доде повее дневният тих ветрец и побягнат сенките<br/>Върни се, възлюблений ми: стани подобен на сърне<br/>Или на млад елен върху Ветерските гори.<p></p><i>Dode povee dnevnijat tih vetrec i pobjagnat senkite<br/>Vǎrni se, vǎzljublenij mi: stani podoben na sǎrne<br/>Ili na mlad elen vǎrhu Veterskite gori.</i>


text:
През нощта на леглото си<br/>Потърсих оногоз когото обича душата ми:<br/>Потърсих го, и го не намерих.<p></p><i>Prez noštta na legloto si<br/>Potǎrsih onogoz kogoto običa dušata mi:<br/>Potǎrsih go, i go ne namerih.</i>


text:
Да стана сега и да обиколя града<br/>По улиците и по стъгдите,<br/>Да търся оногоз когото обича душата ми:<br/>Потърсих го, и го не намерих.<p></p><i>Da stana sega i da obikolja grada<br/>Po ulicite i po stǎgdite,<br/>Da tǎrsja onogoz kogoto običa dušata mi:<br/>Potǎrsih go, i go ne namerih.</i>


text:
Намериха ме стражите които обхождат града:<br/>Видяхте ли оногоз когото обича душата ми?<p></p><i>Nameriha me stražite koito obhoždat grada:<br/>Vidjahte li onogoz kogoto običa dušata mi?</i>


text:
Като заминах малко от тях<br/>Намерих оногоз когото обича душата ми:<br/>Хванах го, и не го пуснах<br/>Доде не го въведох в дома на майка си,<br/>И в ложницата на онази която ме е родила.<p></p><i>Kato zaminah malko ot tjah<br/>Namerih onogoz kogoto običa dušata mi:<br/>Hvanah go, i ne go pusnah<br/>Dode ne go vǎvedoh v doma na majka si,<br/>I v ložnicata na onazi kojato me e rodila.</i>


text:
Заклевам ви, Ерусалимски дъщери,<br/>В сърните и в елените на полето,<br/>Да не дигнете и да не събудите любовта ми додето ще.<p></p><i>Zaklevam vi, Erusalimski dǎšteri,<br/>V sǎrnite i v elenite na poleto,<br/>Da ne dignete i da ne sǎbudite ljubovta mi dodeto šte.</i>


text:
Коя е тая която възлиза от пустинята<br/>Както стълпове дим, накадена със смирна и ливан,<br/>С всякакъв благовонен прах от търговеца?<p></p><i>Koja e taja kojato vǎzliza ot pustinjata<br/>Kakto stǎlpove dim, nakadena sǎs smirna i livan,<br/>S vsjakakǎv blagovonen prah ot tǎrgoveca?</i>


text:
Ето одъра на Соломона:<br/>Шестдесет яки мъже са около него, от силните Израилеви.<p></p><i>Eto odǎra na Solomona:<br/>Šestdeset jaki mǎže sa okolo nego, ot silnite Izrailevi.</i>


text:
Всички тези държат меч, научени на бой:<br/>Всеки има меча си на бедрото си, но нощни страхове.<p></p><i>Vsički tezi dǎržat meč, naučeni na boj:<br/>Vseki ima meča si na bedroto si, no noštni strahove.</i>


text:
Цар Соломон си направи носилка<br/>От Ливански дърва:<p></p><i>Car Solomon si napravi nosilka<br/>Ot Livanski dǎrva:</i>


text:
Стълпците и направи от сребро,<br/>Легалището и от злато, постелката й от багреница:<br/>Средата и бе украсена рачително<br/>От Ерусалимските дъщери.<p></p><i>Stǎlpcite i napravi ot srebro,<br/>Legališteto i ot zlato, postelkata j ot bagrenica:<br/>Sredata i be ukrasena račitelno<br/>Ot Erusalimskite dǎšteri.</i>


text:
Излезте, Сионови дъщери, и вижте<br/>Цар Соломона с венеца с който го венча майка му<br/>В деня на женитбата му,<br/>И в деня на сърдечното му веселие.<p></p><i>Izlezte, Sionovi dǎšteri, i vižte<br/>Car Solomona s veneca s kojto go venča majka mu<br/>V denja na ženitbata mu,<br/>I v denja na sǎrdečnoto mu veselie.</i>


text:
Ето, хубава си, любезна моя: ето, си хубава:<br/>Очите ти под булото ти са като на гълъбите:<br/>Косите ти са като стадо от кози<br/>Налегали по Галаадската гора:<p></p><i>Eto, hubava si, ljubezna moja: eto, si hubava:<br/>Očite ti pod buloto ti sa kato na gǎlǎbite:<br/>Kosite ti sa kato stado ot kozi<br/>Nalegali po Galaadskata gora:</i>


text:
Зъбите ти са като стадо от стрижени овци<br/>Които възлизат от къпането,<br/>Които всички се агнят близнета<br/>И няма ялова между тях:<p></p><i>Zǎbite ti sa kato stado ot striženi ovci<br/>Koito vǎzlizat ot kǎpaneto,<br/>Koito vsički se agnjat blizneta<br/>I njama jalova meždu tjah:</i>


text:
Устните ти като червена прежда, и говоренето ти благодатно:<br/>Ланитите ти под булото ти<br/>Като част от нар:<p></p><i>Ustnite ti kato červena prežda, i govoreneto ti blagodatno:<br/>Lanitite ti pod buloto ti<br/>Kato čast ot nar:</i>


text:
Шията ти като Давидовия стълп<br/>Съградения за оръжница,<br/>Дето висят тисяща щитчета –<br/>Всички са като щитове на крепки:<p></p><i>Šijata ti kato Davidovija stǎlp<br/>Sǎgradenija za orǎžnica,<br/>Deto visjat tisjašta štitčeta –<br/>Vsički sa kato štitove na krepki:</i>


text:
Двата ти съсца като две сърнета близнета<br/>Които пасат между криновете.<p></p><i>Dvata ti sǎsca kato dve sǎrneta blizneta<br/>Koito pasat meždu krinovete.</i>


text:
Доде повее дневният тих ветрец и побегнат сенките<br/>Аз ще ида в гората на смирната и на хълма на ливана.<p></p><i>Dode povee dnevnijat tih vetrec i pobegnat senkite<br/>Az šte ida v gorata na smirnata i na hǎlma na livana.</i>


text:
Ти си прекрасна, любезна моя;<br/>И порок няма в тебе.<p></p><i>Ti si prekrasna, ljubezna moja;<br/>I porok njama v tebe.</i>


text:
Ела с мене от Ливан, невесто,<br/>Ела с мене от Ливан.<br/>Погледни от върха на Амана,<br/>От върха на Санир и на Ермон,<br/>От леглата на лъвовете, от горите на рисовете.<p></p><i>Ela s mene ot Livan, nevesto,<br/>Ela s mene ot Livan.<br/>Pogledni ot vǎrha na Amana,<br/>Ot vǎrha na Sanir i na Ermon,<br/>Ot leglata na lǎvovete, ot gorite na risovete.</i>


text:
Пленила си сърдцето ми, сестро моя, невесто:<br/>Пленила си сърдцето ми с едно от очите си,<br/>С едно огърлие на шията си.<p></p><i>Plenila si sǎrdceto mi, sestro moja, nevesto:<br/>Plenila si sǎrdceto mi s edno ot očite si,<br/>S edno ogǎrlie na šijata si.</i>


text:
Колко е хубава твоята любов, сестро моя, невесто!<br/>Колко по-добра от виното е твоята любов,<br/>И благовонието на твоите масти повече от всичките аромати!<p></p><i>Kolko e hubava tvojata ljubov, sestro moja, nevesto!<br/>Kolko po-dobra ot vinoto e tvojata ljubov,<br/>I blagovonieto na tvoite masti poveče ot vsičkite aromati!</i>


text:
Устните ти, невесто, капят като меден сот:<br/>Мед и мляко има под езика ти;<br/>И благовонието на дрехите ти като благоуханието на Ливан.<p></p><i>Ustnite ti, nevesto, kapjat kato meden sot:<br/>Med i mljako ima pod ezika ti;<br/>I blagovonieto na drehite ti kato blagouhanieto na Livan.</i>


text:
Градина затворена е сестра ми, невестата:<br/>Извор затворен, източник запечатан.<p></p><i>Gradina zatvorena e sestra mi, nevestata:<br/>Izvor zatvoren, iztočnik zapečatan.</i>


text:
Твоите леторасли са рай от нарове,<br/>С избрани плодове, кипър с нард,<p></p><i>Tvoite letorasli sa raj ot narove,<br/>S izbrani plodove, kipǎr s nard,</i>


text:
Нард и шафран, тръст и корица,<br/>С всичките дървя на ливан,<br/>Смирна и алой с всичките най-първи аромати.<p></p><i>Nard i šafran, trǎst i korica,<br/>S vsičkite dǎrvja na livan,<br/>Smirna i aloj s vsičkite naj-pǎrvi aromati.</i>


text:
Източник на градини,<br/>Кладенец на жива вода, и поточки от Ливан.<p></p><i>Iztočnik na gradini,<br/>Kladenec na živa voda, i potočki ot Livan.</i>


text:
Стани, Севере, и ела, Юже:<br/>Повей в градината ми,<br/>Да потекат ароматите и.<br/>Да дойде възлюблений ми в градината си,<br/>И да яде изрядните си плодове.<p></p><i>Stani, Severe, i ela, Juže:<br/>Povej v gradinata mi,<br/>Da potekat aromatite i.<br/>Da dojde vǎzljublenij mi v gradinata si,<br/>I da jade izrjadnite si plodove.</i>


text:
Дойдох в градината си, сестро моя, невесто:<br/>Обрах смирната си с ароматите си:<br/>Ядох сота си с меда си:<br/>Пих виното си с млякото си.<br/>Яжте, приятели:<br/>Пийте, ей, изобилно пийте, възлюблени.<p></p><i>Dojdoh v gradinata si, sestro moja, nevesto:<br/>Obrah smirnata si s aromatite si:<br/>Jadoh sota si s meda si:<br/>Pih vinoto si s mljakoto si.<br/>Jažte, prijateli:<br/>Pijte, ej, izobilno pijte, vǎzljubleni.</i>


text:
Аз спя, но сърдцето ми е будно.<br/>Гласът на възлюбления ми! хлопа:<br/>Отвори ми, сестро моя, любезна моя,<br/>Гълъбице моя, съвършена моя;<br/>Защото главата ми се напълни с роса,<br/>Косите ми с нощни капки.<p></p><i>Az spja, no sǎrdceto mi e budno.<br/>Glasǎt na vǎzljublenija mi! hlopa:<br/>Otvori mi, sestro moja, ljubezna moja,<br/>Gǎlǎbice moja, sǎvǎršena moja;<br/>Zaštoto glavata mi se napǎlni s rosa,<br/>Kosite mi s noštni kapki.</i>


text:
Съблякох дрехата си: как да я облека?<br/>Умих нозете си: как да ги окалям?<p></p><i>Sǎbljakoh drehata si: kak da ja obleka?<br/>Umih nozete si: kak da gi okaljam?</i>


text:
Възлюблений ми провря ръката си през дупката на вратата;<br/>И сърцето ми се смути за него.<p></p><i>Vǎzljublenij mi provrja rǎkata si prez dupkata na vratata;<br/>I sǎrceto mi se smuti za nego.</i>


text:
Аз станах да отворя на възлюбления си;<br/>И от ръката ми капеше смирна,<br/>И от пръстите ми избрана смирна,<br/>Върх дръжката на ключалницата.<p></p><i>Az stanah da otvorja na vǎzljublenija si;<br/>I ot rǎkata mi kapeše smirna,<br/>I ot prǎstite mi izbrana smirna,<br/>Vǎrh drǎžkata na ključalnicata.</i>


text:
Аз отворих на възлюбления си;<br/>Но възлюбленият ми се оттегли, отиде си:<br/>Душата ми примря в говоренето му.<br/>Потърсих го, и не го намерих:<br/>Повиках го, и не ми отговори.<p></p><i>Az otvorih na vǎzljublenija si;<br/>No vǎzljublenijat mi se ottegli, otide si:<br/>Dušata mi primrja v govoreneto mu.<br/>Potǎrsih go, i ne go namerih:<br/>Povikah go, i ne mi otgovori.</i>


text:
Намериха ме стражарите които обхождат града:<br/>Биха ме, раниха ме:<br/>Стражите на стените отнеха от мене покривалото ми.<p></p><i>Nameriha me stražarite koito obhoždat grada:<br/>Biha me, raniha me:<br/>Stražite na stenite otneha ot mene pokrivaloto mi.</i>


text:
Заклевам ви, Ерусалимски дъщери,<br/>Ако намерите възлюбления ми да му кажете<br/>че съм ранена от любов.<p></p><i>Zaklevam vi, Erusalimski dǎšteri,<br/>Ako namerite vǎzljublenija mi da mu kažete<br/>če sǎm ranena ot ljubov.</i>


text:
Що различава твоя възлюблен от друг възлюблен,<br/>О ти прекрасна между жените?<br/>Що различава от друг възлюблен твоя възлюблен,<br/>Та ни заклеваш ти така?<p></p><i>Što različava tvoja vǎzljublen ot drug vǎzljublen,<br/>O ti prekrasna meždu ženite?<br/>Što različava ot drug vǎzljublen tvoja vǎzljublen,<br/>Ta ni zaklevaš ti taka?</i>


text:
Възлюблений мой е бял и румен,<br/>Личи между десет тисящи.<p></p><i>Vǎzljublenij moj e bjal i rumen,<br/>Liči meždu deset tisjašti.</i>


text:
Главата му е злато опитано:<br/>Косите му са разресани, черни като гарван, -<p></p><i>Glavata mu e zlato opitano:<br/>Kosite mu sa razresani, černi kato garvan, -</i>


text:
Очите му са като на гълъби върху потоците на водите,<br/>Омити в мляко, и седят като многоценни камене в гнездата си, -<p></p><i>Očite mu sa kato na gǎlǎbi vǎrhu potocite na vodite,<br/>Omiti v mljako, i sedjat kato mnogocenni kamene v gnezdata si, -</i>


text:
Ланитите му като лехи от аромати,<br/>Като съдове от благовонни садения:<br/>Устните му са кринове<br/>От които капе избрана смирна, -<p></p><i>Lanitite mu kato lehi ot aromati,<br/>Kato sǎdove ot blagovonni sadenija:<br/>Ustnite mu sa krinove<br/>Ot koito kape izbrana smirna, -</i>


text:
Ръцете му златни пръстене<br/>Споени с хрисолит, -<br/>Коремът му слоновено изделие украсено с сапфири, -<p></p><i>Rǎcete mu zlatni prǎstene<br/>Spoeni s hrisolit, -<br/>Koremǎt mu slonoveno izdelie ukraseno s sapfiri, -</i>


text:
Краката му мраморни стълпове<br/>Утвърдени на стояла от чисто злато, -<br/>Видът му като Ливан,<br/>Изящен като кедрове:<p></p><i>Krakata mu mramorni stǎlpove<br/>Utvǎrdeni na stojala ot čisto zlato, -<br/>Vidǎt mu kato Livan,<br/>Izjašten kato kedrove:</i>


text:
Устата му са услаждение,<br/>И той всичкий е рачителен:<br/>Този е възлюбленият ми, и този е приятелят ми,<br/>О Ерусалимски дъщери.<p></p><i>Ustata mu sa uslaždenie,<br/>I toj vsičkij e račitelen:<br/>Tozi e vǎzljublenijat mi, i tozi e prijateljat mi,<br/>O Erusalimski dǎšteri.</i>


text:
Де отиде твоят възлюблен,<br/>О ти прекрасна между жените?<br/>Де се върна твоят възлюблен?<br/>Да го търсим и ние с тебе.<p></p><i>De otide tvojat vǎzljublen,<br/>O ti prekrasna meždu ženite?<br/>De se vǎrna tvojat vǎzljublen?<br/>Da go tǎrsim i nie s tebe.</i>


text:
Моят възлюблен слезе в градината си,<br/>В лехите на ароматите,<br/>За да пасе в градините и да бере крин.<p></p><i>Mojat vǎzljublen sleze v gradinata si,<br/>V lehite na aromatite,<br/>Za da pase v gradinite i da bere krin.</i>


text:
Аз съм на възлюбления си, и възлюблений ми е мой:<br/>Пасе между криновете.<p></p><i>Az sǎm na vǎzljublenija si, i vǎzljublenij mi e moj:<br/>Pase meždu krinovete.</i>


text:
Хубава си, любезна моя, като Терса,<br/>Благодатна като Ерусалим,<br/>Страшна като войнство с хоругви.<p></p><i>Hubava si, ljubezna moja, kato Tersa,<br/>Blagodatna kato Erusalim,<br/>Strašna kato vojnstvo s horugvi.</i>


text:
Отвърни очите си отсреща ми,<br/>Защото ме обладаха.<br/>Косите ти са като стадо от кози<br/>Налегали по Галаад.<p></p><i>Otvǎrni očite si otsrešta mi,<br/>Zaštoto me obladaha.<br/>Kosite ti sa kato stado ot kozi<br/>Nalegali po Galaad.</i>


text:
Зъбите ти са като стадо от овци<br/>Които възлизат от къпането,<br/>Които всички се агнят близнета,<br/>И няма ялова между тях, -<p></p><i>Zǎbite ti sa kato stado ot ovci<br/>Koito vǎzlizat ot kǎpaneto,<br/>Koito vsički se agnjat blizneta,<br/>I njama jalova meždu tjah, -</i>


text:
Ланитите ти под булото ти<br/>Като част от нар.<p></p><i>Lanitite ti pod buloto ti<br/>Kato čast ot nar.</i>


text:
Шестдесет са царици, и осемдесет наложници,<br/>И безчетни девойки:<p></p><i>Šestdeset sa carici, i osemdeset naložnici,<br/>I bezčetni devojki:</i>


text:
Една е гълъбицата ми, съвършената ми.<br/>Тя е една на майка си, избрана на родителката си:<br/>Видяха я дъщерите, и рекоха: Блазе й, -<br/>Цариците и наложниците, и я похвалиха.<p></p><i>Edna e gǎlǎbicata mi, sǎvǎršenata mi.<br/>Tja e edna na majka si, izbrana na roditelkata si:<br/>Vidjaha ja dǎšterite, i rekoha: Blaze j, -<br/>Caricite i naložnicite, i ja pohvaliha.</i>


text:
Коя е тая що занича като зората,<br/>Красна като луната, и чиста като слънцето,<br/>Страшна като войнство с хоругви?<p></p><i>Koja e taja što zaniča kato zorata,<br/>Krasna kato lunata, i čista kato slǎnceto,<br/>Strašna kato vojnstvo s horugvi?</i>


text:
Слязох в градината на орехите<br/>За да видя зеленината на долината,<br/>Да видя да ли прозябна лозето,<br/>И цъвнаха ли наровете.<p></p><i>Sljazoh v gradinata na orehite<br/>Za da vidja zeleninata na dolinata,<br/>Da vidja da li prozjabna lozeto,<br/>I cǎvnaha li narovete.</i>


text:
Без да усетя, душата ми ме представи<br/>Като колесниците на Аминадава.<p></p><i>Bez da usetja, dušata mi me predstavi<br/>Kato kolesnicite na Aminadava.</i>


text:
Завърни се, Завърни се, о Суламко:<br/>Завърни се, завърни се, за да те видим.<br/>Що ще видите в Суламката?<br/>Нещо като лик на два пълка.<p></p><i>Zavǎrni se, Zavǎrni se, o Sulamko:<br/>Zavǎrni se, zavǎrni se, za da te vidim.<br/>Što šte vidite v Sulamkata?<br/>Nešto kato lik na dva pǎlka.</i>


text:
Колко са красни стъпките ти с чехлите, дъщи княжеска!<br/>Извитието на бедрата ти е подобно на огърлия,<br/>Дело на ръце художнически.<p></p><i>Kolko sa krasni stǎpkite ti s čehlite, dǎšti knjažeska!<br/>Izvitieto na bedrata ti e podobno na ogǎrlija,<br/>Delo na rǎce hudožničeski.</i>


text:
Пъпът ти е чаша обла, неоскудна от подправено вино, -<br/>Коремът ти житен копен ограден с кринове,<p></p><i>Pǎpǎt ti e čaša obla, neoskudna ot podpraveno vino, -<br/>Koremǎt ti žiten kopen ograden s krinove,</i>


text:
Двата ти съсца като две сърнета близнета, -<p></p><i>Dvata ti sǎsca kato dve sǎrneta blizneta, -</i>


text:
Вратът ти като слонов стълп,-<br/>Очите ти като водоемите в Есевон<br/>Към вратата Бат-рабим,-<br/>Носът ти като спълпът на Ливан<br/>Който гледа към Дамаск,-<p></p><i>Vratǎt ti kato slonov stǎlp,-<br/>Očite ti kato vodoemite v Esevon<br/>Kǎm vratata Bat-rabim,-<br/>Nosǎt ti kato spǎlpǎt na Livan<br/>Kojto gleda kǎm Damask,-</i>


text:
Главата ти върху тебе като Кармил,<br/>И косите на главата ти като багреница:<br/>Царят е вързан в плетениците ти.<p></p><i>Glavata ti vǎrhu tebe kato Karmil,<br/>I kosite na glavata ti kato bagrenica:<br/>Carjat e vǎrzan v pletenicite ti.</i>


text:
Колко си хубава и колки приятна,<br/>О възлюблена, в нежностите си!<p></p><i>Kolko si hubava i kolki prijatna,<br/>O vǎzljublena, v nežnostite si!</i>


text:
Този твой раст прилича на финик,<br/>И съсците ти на гроздове.<p></p><i>Tozi tvoj rast priliča na finik,<br/>I sǎscite ti na grozdove.</i>


text:
Рекох: Ще възляза на финика, ще хвана ветвите му;<br/>И, ето, съсците ти ще бъдат като граздове на лоза,<br/>И уханието на носа ти като ябълки,<p></p><i>Rekoh: Šte vǎzljaza na finika, šte hvana vetvite mu;<br/>I, eto, sǎscite ti šte bǎdat kato grazdove na loza,<br/>I uhanieto na nosa ti kato jabǎlki,</i>


text:
И небцето ти като доброто вино<br/>Което тече сладко за възлюбления ми,<br/>И прави да говорят устните на спещите.<p></p><i>I nebceto ti kato dobroto vino<br/>Koeto teče sladko za vǎzljublenija mi,<br/>I pravi da govorjat ustnite na speštite.</i>


text:
Аз съм на възлюбления си;<br/>И неговото желание е към мене.<p></p><i>Az sǎm na vǎzljublenija si;<br/>I negovoto želanie e kǎm mene.</i>


text:
Ела, възлюблений мой, да излезем на полето,<br/>Да пренощуваме по селата.<p></p><i>Ela, vǎzljublenij moj, da izlezem na poleto,<br/>Da prenoštuvame po selata.</i>


text:
Да осъмнем в лозята;<br/>Да видим прозябна ли лозето,<br/>Отвори ли цвят гроздето,<br/>И цъвнаха ли наровете:<br/>Там ще ти дам любовта си.<p></p><i>Da osǎmnem v lozjata;<br/>Da vidim prozjabna li lozeto,<br/>Otvori li cvjat grozdeto,<br/>I cǎvnaha li narovete:<br/>Tam šte ti dam ljubovta si.</i>


text:
Мандрагорите дадоха ухание;<br/>И при вратата ни има<br/>Всякакви плодове угодни, нови и вехти:<br/>Скрила съм ги за тебе, възлюблени мой.<p></p><i>Mandragorite dadoha uhanie;<br/>I pri vratata ni ima<br/>Vsjakakvi plodove ugodni, novi i vehti:<br/>Skrila sǎm gi za tebe, vǎzljubleni moj.</i>


text:
Дано да ми беше ти като брат<br/>Който е сукал от съсците на майка ми!<br/>Когато те намирах вън щях да те целуна,<br/>И не щяха да ме презират.<p></p><i>Dano da mi beše ti kato brat<br/>Kojto e sukal ot sǎscite na majka mi!<br/>Kogato te namirah vǎn štjah da te celuna,<br/>I ne štjaha da me prezirat.</i>


text:
Взела бих те и завела<br/>В дома на майка си за да ме научиш:<br/>Напоила бих те с благовонно вино<br/>И с сок от наровете си.<p></p><i>Vzela bih te i zavela<br/>V doma na majka si za da me naučiš:<br/>Napoila bih te s blagovonno vino<br/>I s sok ot narovete si.</i>


text:
Левицата му била би под главата ми,<br/>И десницата му пригърнала би ме.<p></p><i>Levicata mu bila bi pod glavata mi,<br/>I desnicata mu prigǎrnala bi me.</i>


text:
Заклевам ви, Ерусалимски дъщери, да не дигнете нито да събудите любовта ми<br/>Додето ще.<p></p><i>Zaklevam vi, Erusalimski dǎšteri, da ne dignete nito da sǎbudite ljubovta mi<br/>Dodeto šte.</i>


text:
Коя е тая що възлиза от пустинята<br/>Подпряла се на възлюбления си?<br/>Аз те събудих под ябълката:<br/>Там те роди майка ти:<br/>Там те роди родителката ти<p></p><i>Koja e taja što vǎzliza ot pustinjata<br/>Podprjala se na vǎzljublenija si?<br/>Az te sǎbudih pod jabǎlkata:<br/>Tam te rodi majka ti:<br/>Tam te rodi roditelkata ti</i>


text:
Положи ме като печат на сърцето си,<br/>Като печат на мишцата си,<br/>Защото любовта е крепка като смъртта,<br/>Ревнуванието жестоко като ад,<br/>Святкането му святкане огнено, пламик устремителен.<p></p><i>Položi me kato pečat na sǎrceto si,<br/>Kato pečat na mišcata si,<br/>Zaštoto ljubovta e krepka kato smǎrtta,<br/>Revnuvanieto žestoko kato ad,<br/>Svjatkaneto mu svjatkane ogneno, plamik ustremitelen.</i>


text:
Много вода не може да угаси любовта,<br/>Нито реки могат да я потопят:<br/>Ако би дал някой всичкия имот на дома си за любовта,<br/>Съвсем ще го презрат.<p></p><i>Mnogo voda ne može da ugasi ljubovta,<br/>Nito reki mogat da ja potopjat:<br/>Ako bi dal njakoj vsičkija imot na doma si za ljubovta,<br/>Sǎvsem šte go prezrat.</i>


text:
Ние имаме малка сестра, и няма съсци:<br/>Що ще направим на сестра си<br/>В деня в който стане реч за нея?<p></p><i>Nie imame malka sestra, i njama sǎsci:<br/>Što šte napravim na sestra si<br/>V denja v kojto stane reč za neja?</i>


text:
Ако е стена ще съградим на нея сребърен твърдел;<br/>И ако е двер, ще я обвържем с кедрови дъски.<p></p><i>Ako e stena šte sǎgradim na neja srebǎren tvǎrdel;<br/>I ako e dver, šte ja obvǎržem s kedrovi dǎski.</i>


text:
Аз съм стена, и съсците ми като стълпове:<br/>Тогаз бях пред очите му като мир намерила.<p></p><i>Az sǎm stena, i sǎscite mi kato stǎlpove:<br/>Togaz bjah pred očite mu kato mir namerila.</i>


text:
Соломон имаше лозе у Ваалхамон:<br/>Даде лозето на стражи:<br/>Всеки трябваше да донесе за плода му тисяща сребърници.<p></p><i>Solomon imaše loze u Vaalhamon:<br/>Dade lozeto na straži:<br/>Vseki trjabvaše da donese za ploda mu tisjašta srebǎrnici.</i>


text:
Моето лозе е пред мене:<br/>Тисящата нека са за тебе, Соломоне,<br/>И двесте за онез които пазят плода му.<p></p><i>Moeto loze e pred mene:<br/>Tisjaštata neka sa za tebe, Solomone,<br/>I dveste za onez koito pazjat ploda mu.</i>


text:
О ти която седиш в градините,<br/>Другарите внимават в гласа ти:<br/>Направи ме да го чуя.<p></p><i>O ti kojato sediš v gradinite,<br/>Drugarite vnimavat v glasa ti:<br/>Napravi me da go čuja.</i>


text:
Бързай, възлюблени мой,<br/>И бъди подобен на сърне или на еленче<br/>Върху ароматските гори.<p></p><i>Bǎrzaj, vǎzljubleni moj,<br/>I bǎdi podoben na sǎrne ili na elenče<br/>Vǎrhu aromatskite gori.</i>


text:
Видението на Исаия Амосовия син, което видя за Юда и Ерусалим в дните на Озия, Иотама, Ахаза, <i>и </i>Езекия, царете Юдини.<p></p><i>Videnieto na Isaija Amosovija sin, koeto vidja za Juda i Erusalim v dnite na Ozija, Iotama, Ahaza, <i>i </i>Ezekija, carete Judini.</i>


text:
чуйте, небеса, и слушай, земле;<br/>Защото Господ говори:<br/>Синове възпитах и отрастих;<br/>Но те отстъпиха от мене.<p></p><i>čujte, nebesa, i slušaj, zemle;<br/>Zaštoto Gospod govori:<br/>Sinove vǎzpitah i otrastih;<br/>No te otstǎpiha ot mene.</i>


text:
Волът познава стопанина си,<br/>И оселът яслите на господаря си:<br/>Израил не знае,<br/>Людете ми не разумяват.<p></p><i>Volǎt poznava stopanina si,<br/>I oselǎt jaslite na gospodarja si:<br/>Izrail ne znae,<br/>Ljudete mi ne razumjavat.</i>


text:
Уви, народ грешен, люде натоварени с беззаконие,<br/>Семе на злодейци, разтлени синове!<br/>Оставиха Господа,<br/>Презряха Светия Израилев,<br/>Върнаха се назад.<p></p><i>Uvi, narod grešen, ljude natovareni s bezzakonie,<br/>Seme na zlodejci, raztleni sinove!<br/>Ostaviha Gospoda,<br/>Prezrjaha Svetija Izrailev,<br/>Vǎrnaha se nazad.</i>


text:
Де можете да бъдете бити като прилагате бунтуване?<br/>Всичката глава е болна,<br/>И всичкото сърдце изнемощело.<p></p><i>De možete da bǎdete biti kato prilagate buntuvane?<br/>Vsičkata glava e bolna,<br/>I vsičkoto sǎrdce iznemoštelo.</i>


text:
От стъпката на ногата дори до главата няма в него целост,<br/><i>Но </i>струпеи, и посинения, и гнойни рани:<br/>Не се стиснаха, нито се обвързаха,<br/>Нито се омекчиха с маз.<p></p><i>Ot stǎpkata na nogata dori do glavata njama v nego celost,<br/><i>No </i>strupei, i posinenija, i gnojni rani:<br/>Ne se stisnaha, nito se obvǎrzaha,<br/>Nito se omekčiha s maz.</i>


text:
Земята ви е пуста,<br/>Градовете ви изгорени с огън:<br/>Земята ви, чужденци я пояждат пред очите ви,<br/>И е пуста като разорена от чужденци.<p></p><i>Zemjata vi e pusta,<br/>Gradovete vi izgoreni s ogǎn:<br/>Zemjata vi, čuždenci ja pojaždat pred očite vi,<br/>I e pusta kato razorena ot čuždenci.</i>


text:
И Сионовата дъщеря е оставена като колиба в лозе,<br/>Като пъдарница в градина на краставици,<br/>Като град обсаден.<p></p><i>I Sionovata dǎšterja e ostavena kato koliba v loze,<br/>Kato pǎdarnica v gradina na krastavici,<br/>Kato grad obsaden.</i>


text:
Ако Господ Саваот не би ни оставил малък остатък,<br/>Като Содом бихме станали,<br/>На Гомор бихме се уподобили.<p></p><i>Ako Gospod Savaot ne bi ni ostavil malǎk ostatǎk,<br/>Kato Sodom bihme stanali,<br/>Na Gomor bihme se upodobili.</i>


text:
чуйте словото Господне, князове Содомски:<br/>Слушайте закона на Бога нашего, люде Гоморски:<p></p><i>čujte slovoto Gospodne, knjazove Sodomski:<br/>Slušajte zakona na Boga našego, ljude Gomorski:</i>


text:
Защо ми е множеството на жертвите ви? говори Господ:<br/>Сит съм от всесъжения на овни<br/>И от тлъстина на огоени;<br/>И не ми е угодна кръв от юнци,<br/>Или от агнета, или от ярци.<p></p><i>Zašto mi e množestvoto na žertvite vi? govori Gospod:<br/>Sit sǎm ot vsesǎženija na ovni<br/>I ot tlǎstina na ogoeni;<br/>I ne mi e ugodna krǎv ot junci,<br/>Ili ot agneta, ili ot jarci.</i>


text:
Когато идете да се явите пред мене<br/>Кой е поискал от ръцете ви това, да тъпчете дворовете ми?<p></p><i>Kogato idete da se javite pred mene<br/>Koj e poiskal ot rǎcete vi tova, da tǎpčete dvorovete mi?</i>


text:
Не принасяйте вече суетни приношения.<br/>Темянът е мерзост на мене:<br/>Новомесечията и съботите,<br/>Свикването на събиранията не мога да търпя:<br/>Беззаконие е тържественото събиране.<p></p><i>Ne prinasjajte veče suetni prinošenija.<br/>Temjanǎt e merzost na mene:<br/>Novomesečijata i sǎbotite,<br/>Svikvaneto na sǎbiranijata ne moga da tǎrpja:<br/>Bezzakonie e tǎržestvenoto sǎbirane.</i>


text:
Душата ми мрази новомесечията ви и праздниците ви:<br/>Досаждение са на мене: дотегна ми да търпя.<p></p><i>Dušata mi mrazi novomesečijata vi i prazdnicite vi:<br/>Dosaždenie sa na mene: dotegna mi da tǎrpja.</i>


text:
И когато прострете ръцете си,<br/>Ще крия очите си от вас;<br/>Даже когато умножите моления не ща да слушам:<br/>Ръцете ви са пълни с кръв.<p></p><i>I kogato prostrete rǎcete si,<br/>Šte krija očite si ot vas;<br/>Daže kogato umnožite molenija ne šta da slušam:<br/>Rǎcete vi sa pǎlni s krǎv.</i>


text:
Измийте се, очистете се,<br/>Отмахнете злото на деянията си от очите ми,<br/>Престанете да правите зло,<p></p><i>Izmijte se, očistete se,<br/>Otmahnete zloto na dejanijata si ot očite mi,<br/>Prestanete da pravite zlo,</i>


text:
Научете се да струвате добро,<br/>Изисквайте правосъдие, сторете право на насилвания,<br/>Съдете сирачето, защитете право на вдовицата:<p></p><i>Naučete se da struvate dobro,<br/>Iziskvajte pravosǎdie, storete pravo na nasilvanija,<br/>Sǎdete siračeto, zaštitete pravo na vdovicata:</i>


text:
Елате сега та да разискваме, говори Господ:<br/>Ако са греховете ви като багрено,<br/>Ще станат бели като сняг;<br/>Ако са румени като червено,<br/>Ще станат като <i>бяла </i>вълна.<p></p><i>Elate sega ta da raziskvame, govori Gospod:<br/>Ako sa grehovete vi kato bagreno,<br/>Šte stanat beli kato snjag;<br/>Ako sa rumeni kato červeno,<br/>Šte stanat kato <i>bjala </i>vǎlna.</i>


text:
Ако искате и слушате,<br/>Ще ядете благото на земята;<p></p><i>Ako iskate i slušate,<br/>Šte jadete blagoto na zemjata;</i>


text:
Ако ли не щете и отстъпите,<br/>Ще бъдете поядени от нож;<br/>Защото устата Господни говориха.<p></p><i>Ako li ne štete i otstǎpite,<br/>Šte bǎdete pojadeni ot nož;<br/>Zaštoto ustata Gospodni govoriha.</i>


text:
Как верният град стана блудница!<br/>Той беше пълен с правосъдие:<br/>Правда обитаваше в него; а сега, убийци.<p></p><i>Kak vernijat grad stana bludnica!<br/>Toj beše pǎlen s pravosǎdie:<br/>Pravda obitavaše v nego; a sega, ubijci.</i>


text:
Среброто ти стана шлак:<br/>Виното ти се смеси с вода.<p></p><i>Srebroto ti stana šlak:<br/>Vinoto ti se smesi s voda.</i>


text:
Твоите князове са отстъпници и участници на крадци:<br/>Всички обичат дарове и тичат подир възмъздия:<br/>Те не съдят право сирачето,<br/>Нито съдът на вдовицата дохожда при тях.<p></p><i>Tvoite knjazove sa otstǎpnici i učastnici na kradci:<br/>Vsički običat darove i tičat podir vǎzmǎzdija:<br/>Te ne sǎdjat pravo siračeto,<br/>Nito sǎdǎt na vdovicata dohožda pri tjah.</i>


text:
За това говори Господ,<br/>Иеова Саваот, Крепкий Израилев:<br/>Ах! ще взема удовлетворение от противниците си,<br/>И ще си отмъстя на неприятелите си;<p></p><i>Za tova govori Gospod,<br/>Ieova Savaot, Krepkij Izrailev:<br/>Ah! šte vzema udovletvorenie ot protivnicite si,<br/>I šte si otmǎstja na neprijatelite si;</i>


text:
И пак ще туря ръката си върх тебе,<br/>И ще очистя шлака ти като с бора,<br/>И ще отделя всичкото твое олово.<p></p><i>I pak šte turja rǎkata si vǎrh tebe,<br/>I šte očistja šlaka ti kato s bora,<br/>I šte otdelja vsičkoto tvoe olovo.</i>


text:
И ще възстановя съдиите ти както по-преди,<br/>И съветниците ти както изначало:<br/>След това ще се наречеш<br/>Град на Правда, Верен Град.<p></p><i>I šte vǎzstanovja sǎdiite ti kakto po-predi,<br/>I sǎvetnicite ti kakto iznačalo:<br/>Sled tova šte se narečeš<br/>Grad na Pravda, Veren Grad.</i>


text:
Сион ще се изкупи със съдба,<br/>И тези които се върнат в него, с правда.<p></p><i>Sion šte se izkupi sǎs sǎdba,<br/>I tezi koito se vǎrnat v nego, s pravda.</i>


text:
И беззаконните и грешните купно ще се съкрушат,<br/>И тези които са оставили Господа ще погинат.<p></p><i>I bezzakonnite i grešnite kupno šte se sǎkrušat,<br/>I tezi koito sa ostavili Gospoda šte poginat.</i>


text:
Защото ще се постидят за дърветата които пожелахте,<br/>И ще се посрамите за градините които избрахте.<p></p><i>Zaštoto šte se postidjat za dǎrvetata koito poželahte,<br/>I šte se posramite za gradinite koito izbrahte.</i>


text:
Понеже ще станете като теревинт на който листата венат,<br/>И като градина която няма вода.<p></p><i>Poneže šte stanete kato terevint na kojto listata venat,<br/>I kato gradina kojato njama voda.</i>


text:
И крепкият ще бъде като изтреби,<br/>И делото му като искра;<br/>И ще се изгорят и двете купно,<br/>И не ще има кой да гаси.<p></p><i>I krepkijat šte bǎde kato iztrebi,<br/>I deloto mu kato iskra;<br/>I šte se izgorjat i dvete kupno,<br/>I ne šte ima koj da gasi.</i>


text:
Словото, което се откри на Исаия, сина Амосова, заради Юда и Ерусалим.<p></p><i>Slovoto, koeto se otkri na Isaija, sina Amosova, zaradi Juda i Erusalim.</i>


text:
В последните дни<br/>Гората на дома Господен<br/>Ще се утвърди на върха на горите,<br/>И ще се възвиси над хълмовете;<br/>И всичките народи ще се стекат в нея.<p></p><i>V poslednite dni<br/>Gorata na doma Gospoden<br/>Šte se utvǎrdi na vǎrha na gorite,<br/>I šte se vǎzvisi nad hǎlmovete;<br/>I vsičkite narodi šte se stekat v neja.</i>


text:
И много племена ще отидат и ще рекат:<br/>Дойдете да възлезем на гората Господня,<br/>В дома на Бога Яковова;<br/>И ще ни научи пътищата си,<br/>И ще ходим в стъпките му;<br/>Защото от Сион ще излезе закон,<br/>И слово Господне от Ерусалим.<p></p><i>I mnogo plemena šte otidat i šte rekat:<br/>Dojdete da vǎzlezem na gorata Gospodnja,<br/>V doma na Boga Jakovova;<br/>I šte ni nauči pǎtištata si,<br/>I šte hodim v stǎpkite mu;<br/>Zaštoto ot Sion šte izleze zakon,<br/>I slovo Gospodne ot Erusalim.</i>


text:
И ще съди помежду народите,<br/>И ще обличи много племена;<br/>И ще изковат ножовете си за палечници,<br/>И копията си за сърпове:<br/>Народ върх народ не ще да дигне нож,<br/>Нито ще научат вече бран.<p></p><i>I šte sǎdi pomeždu narodite,<br/>I šte obliči mnogo plemena;<br/>I šte izkovat nožovete si za palečnici,<br/>I kopijata si za sǎrpove:<br/>Narod vǎrh narod ne šte da digne nož,<br/>Nito šte naučat veče bran.</i>


text:
Доме Яковов, дойдете,<br/>И да ходим в Господнята виделина,<p></p><i>Dome Jakovov, dojdete,<br/>I da hodim v Gospodnjata videlina,</i>


text:
Понеже ти си оставил людете си, дома Яковов;<br/>Защото се напълниха из изток,<br/>И станаха прокобители както Филистимците,<br/>И съединиха се с чадата на иноплеменниците.<p></p><i>Poneže ti si ostavil ljudete si, doma Jakovov;<br/>Zaštoto se napǎlniha iz iztok,<br/>I stanaha prokobiteli kakto Filistimcite,<br/>I sǎediniha se s čadata na inoplemennicite.</i>


text:
И земята им се напълни със сребро и злато,<br/>И няма свършък на съкровищата им:<br/>Напълни се земята им и с коне,<br/>И няма свършък на колесниците им.<p></p><i>I zemjata im se napǎlni sǎs srebro i zlato,<br/>I njama svǎršǎk na sǎkrovištata im:<br/>Napǎlni se zemjata im i s kone,<br/>I njama svǎršǎk na kolesnicite im.</i>


text:
И напълни се земята им с идоли:<br/>Поклониха се на ръчните си дела,<br/>На онова което пръстите им направиха.<p></p><i>I napǎlni se zemjata im s idoli:<br/>Pokloniha se na rǎčnite si dela,<br/>Na onova koeto prǎstite im napraviha.</i>


text:
И наведе се простолюдин,<br/>И унизи се големец;<br/>И ти не ще им простиш.<p></p><i>I navede se prostoljudin,<br/>I unizi se golemec;<br/>I ti ne šte im prostiš.</i>


text:
Влез в скалата и скрий се в пръстта<br/>Поради страха от Господа,<br/>И поради славата на неговото величие.<p></p><i>Vlez v skalata i skrij se v prǎstta<br/>Poradi straha ot Gospoda,<br/>I poradi slavata na negovoto veličie.</i>


text:
Горделивите человечески очи ще се унижат,<br/>И надигането на человеците ще се наведе;<br/>А само Господ ще се възвиси в онзи ден.<p></p><i>Gordelivite čelovečeski oči šte se unižat,<br/>I nadiganeto na čelovecite šte se navede;<br/>A samo Gospod šte se vǎzvisi v onzi den.</i>


text:
Защото денят на Господа Саваота ще бъде<br/>Върх всекиго горделив и величав,<br/>И върх всекиго що се надига, (и ще се унижи,)<p></p><i>Zaštoto denjat na Gospoda Savaota šte bǎde<br/>Vǎrh vsekigo gordeliv i veličav,<br/>I vǎrh vsekigo što se nadiga, (i šte se uniži,)</i>


text:
И върх всичките Ливански кедри високи и възвишени,<br/>И върх всичките Васански дъбове,<p></p><i>I vǎrh vsičkite Livanski kedri visoki i vǎzvišeni,<br/>I vǎrh vsičkite Vasanski dǎbove,</i>


text:
И върх всичките високи гори,<br/>И върх всичките възвишени бърда,<p></p><i>I vǎrh vsičkite visoki gori,<br/>I vǎrh vsičkite vǎzvišeni bǎrda,</i>


text:
И върх всеки висок стълп,<br/>И върх всяка обградена стена,<p></p><i>I vǎrh vseki visok stǎlp,<br/>I vǎrh vsjaka obgradena stena,</i>


text:
И върх всичките Тарсийски кораби,<br/>И върх всичките насладителни гледания.<p></p><i>I vǎrh vsičkite Tarsijski korabi,<br/>I vǎrh vsičkite nasladitelni gledanija.</i>


text:
И височината на человека ще се наведе,<br/>И надигането на человеците ще се унижи;<br/>А само Господ ще се възвиси в онзи ден;<p></p><i>I visočinata na čeloveka šte se navede,<br/>I nadiganeto na čelovecite šte se uniži;<br/>A samo Gospod šte se vǎzvisi v onzi den;</i>


text:
И те ще влязат в пещерите на скалите<br/>И в дупките на земята<br/>Поради страха от Господа<br/>И поради славата на величието му,<br/>Когато стане да разтрепери земята.<p></p><i>I te šte vljazat v pešterite na skalite<br/>I v dupkite na zemjata<br/>Poradi straha ot Gospoda<br/>I poradi slavata na veličieto mu,<br/>Kogato stane da raztreperi zemjata.</i>


text:
В онзи ден ще хвърли человек<br/>На къртовете и на прилепите<br/>Сребърните си идоли и златните си идоли,<br/>Които направи за себе си за да се кланя,<p></p><i>V onzi den šte hvǎrli čelovek<br/>Na kǎrtovete i na prilepite<br/>Srebǎrnite si idoli i zlatnite si idoli,<br/>Koito napravi za sebe si za da se klanja,</i>


text:
За да влезе в дупките на канарите<br/>И в разселините на скалите<br/>Поради страха от Господа<br/>И поради славата на величието му,<br/>Когато стане да разтрепери земята.<p></p><i>Za da vleze v dupkite na kanarite<br/>I v razselinite na skalite<br/>Poradi straha ot Gospoda<br/>I poradi slavata na veličieto mu,<br/>Kogato stane da raztreperi zemjata.</i>


text:
Оставете се от человека,<br/>На когото диханието е в ноздрите му;<br/>Защото за какво се счита той?<p></p><i>Ostavete se ot čeloveka,<br/>Na kogoto dihanieto e v nozdrite mu;<br/>Zaštoto za kakvo se sčita toj?</i>


text:
Защото, ето, Господ, Иеова Саваот,<br/>Ще отнеме от Ерусалим и от Юда<br/>Подпорката и помощта,<br/>Всяка подпорка от хляб, и всека подпорка от вода,<p></p><i>Zaštoto, eto, Gospod, Ieova Savaot,<br/>Šte otneme ot Erusalim i ot Juda<br/>Podporkata i pomoštta,<br/>Vsjaka podporka ot hljab, i vseka podporka ot voda,</i>


text:
<i>Всекиго </i>крепък, и ратник,<br/>Съдия, и пророк, и чародей, и старец,<p></p><i><i>Vsekigo </i>krepǎk, i ratnik,<br/>Sǎdija, i prorok, i čarodej, i starec,</i>


text:
Петдесетоначалник, и почтен, и съветник,<br/>И мъдър художник, и разумен обаятел.<p></p><i>Petdesetonačalnik, i počten, i sǎvetnik,<br/>I mǎdǎr hudožnik, i razumen obajatel.</i>


text:
И ще им дам момчета за князове;<br/>И деца ще владеят над тях.<p></p><i>I šte im dam momčeta za knjazove;<br/>I deca šte vladejat nad tjah.</i>


text:
И людете ще бъдат насилствувани, человек от человека,<br/>И всеки от ближнаго си:<br/>Момчето ще се големее пред стария,<br/>И нищожният пред почтения.<p></p><i>I ljudete šte bǎdat nasilstvuvani, čelovek ot čeloveka,<br/>I vseki ot bližnago si:<br/>Momčeto šte se golemee pred starija,<br/>I ništožnijat pred počtenija.</i>


text:
Тогаз человек ще хване брата си от дома на отца си, <i>и ще рече</i>:<br/>Ти имаш одежда, стани началник нам;<br/>И това разорение <i>нека </i>е под твоя ръка.<p></p><i>Togaz čelovek šte hvane brata si ot doma na otca si, <i>i šte reče</i>:<br/>Ti imaš odežda, stani načalnik nam;<br/>I tova razorenie <i>neka </i>e pod tvoja rǎka.</i>


text:
В онзи ден той ще отговори и ще рече:<br/>Не ща да стана вожд;<br/>Защото в къщата ми няма ни хляб, ни одежда:<br/>Не ме туряйте началник на людете.<p></p><i>V onzi den toj šte otgovori i šte reče:<br/>Ne šta da stana vožd;<br/>Zaštoto v kǎštata mi njama ni hljab, ni odežda:<br/>Ne me turjajte načalnik na ljudete.</i>


text:
Защото Ерусалим се поклати, Юда падна,<br/>Понеже езикът им и делата им са противни Господу,<br/>И раздражават очите на славата му.<p></p><i>Zaštoto Erusalim se poklati, Juda padna,<br/>Poneže ezikǎt im i delata im sa protivni Gospodu,<br/>I razdražavat očite na slavata mu.</i>


text:
Видът на лицето им свидетелствува против тях;<br/>И изявяват греха си като Содом: не крият.<br/>Горко на душата им! защото въздадоха сами на себе си зло.<p></p><i>Vidǎt na liceto im svidetelstvuva protiv tjah;<br/>I izjavjavat greha si kato Sodom: ne krijat.<br/>Gorko na dušata im! zaštoto vǎzdadoha sami na sebe si zlo.</i>


text:
Речете на праведния, че добро <i>ще му бъде</i>;<br/>Защото ще яде плода на делата си.<p></p><i>Rečete na pravednija, če dobro <i>šte mu bǎde</i>;<br/>Zaštoto šte jade ploda na delata si.</i>


text:
Горко на беззаконния! зло <i>ще му бъде</i>,<br/>Защото въздаянието му ще бъде <i>по делата </i>на ръцете му.<p></p><i>Gorko na bezzakonnija! zlo <i>šte mu bǎde</i>,<br/>Zaštoto vǎzdajanieto mu šte bǎde <i>po delata </i>na rǎcete mu.</i>


text:
Моите люде – деца ги насилствуват,<br/>И жени владеят над тях.<br/>Люде мои, вашите наставници ви правят да заблуждавате,<br/>И развалят пътя на стъпките ви.<p></p><i>Moite ljude – deca gi nasilstvuvat,<br/>I ženi vladejat nad tjah.<br/>Ljude moi, vašite nastavnici vi pravjat da zabluždavate,<br/>I razvaljat pǎtja na stǎpkite vi.</i>


text:
Господ става на съд,<br/>И стои да съди народите.<p></p><i>Gospod stava na sǎd,<br/>I stoi da sǎdi narodite.</i>


text:
Господ ще влезе в съдба<br/>Със старейшините на людете си и князовете им;<br/>Защото вие похарахте лозето:<br/>Грабежите от сиромаха са в къщите ви.<p></p><i>Gospod šte vleze v sǎdba<br/>Sǎs starejšinite na ljudete si i knjazovete im;<br/>Zaštoto vie poharahte lozeto:<br/>Grabežite ot siromaha sa v kǎštite vi.</i>


text:
Защо стривате людете ми<br/>И смилате лицата на сиромасите?<br/>Говори Господ Иеова Саваот.<p></p><i>Zašto strivate ljudete mi<br/>I smilate licata na siromasite?<br/>Govori Gospod Ieova Savaot.</i>


text:
И говори Господ:<br/>Понеже Сионовите дъщери се възгордяха,<br/>И ходят с надигнат врат<br/>И с безстидни очи,<br/>И ходят насладително,<br/>И дрънкат с нозете си,<p></p><i>I govori Gospod:<br/>Poneže Sionovite dǎšteri se vǎzgordjaha,<br/>I hodjat s nadignat vrat<br/>I s bezstidni oči,<br/>I hodjat nasladitelno,<br/>I drǎnkat s nozete si,</i>


text:
За то Господ ще направи плешиво<br/>Темето на Сионските дъщери,<br/>И Господ ще открие срамотата им.<p></p><i>Za to Gospod šte napravi plešivo<br/>Temeto na Sionskite dǎšteri,<br/>I Gospod šte otkrie sramotata im.</i>


text:
В онзи ден Господ ще отнеме<br/>Славата на дрънкалата,<br/>И мрежените забрадки, и луниците,<p></p><i>V onzi den Gospod šte otneme<br/>Slavata na drǎnkalata,<br/>I mreženite zabradki, i lunicite,</i>


text:
И главовръзките, и цепочките около глезните, и поясите,<br/>И мировлагалниците, и хамайлиите,<p></p><i>I glavovrǎzkite, i cepočkite okolo gleznite, i pojasite,<br/>I mirovlagalnicite, i hamajliite,</i>


text:
Мантелата, и фереджетата,<br/>И прекровките, и кесиите.<p></p><i>Mantelata, i feredžetata,<br/>I prekrovkite, i kesiite.</i>


text:
Огледалата, и тънките ризи,<br/>И кидарите, и покривалата.<p></p><i>Ogledalata, i tǎnkite rizi,<br/>I kidarite, i pokrivalata.</i>


text:
И вместо благовоние ще бъде гнилота,<br/>И вместо пояс, въже,<br/>И вместо коси къдрени, плешина,<br/>И вместо нагръдник, опасване с вретище,<br/>Нагорение вместо красота.<p></p><i>I vmesto blagovonie šte bǎde gnilota,<br/>I vmesto pojas, vǎže,<br/>I vmesto kosi kǎdreni, plešina,<br/>I vmesto nagrǎdnik, opasvane s vretište,<br/>Nagorenie vmesto krasota.</i>


text:
Мъжете ти ще паднат от нож,<br/>И силните ти в бран.<p></p><i>Mǎžete ti šte padnat ot nož,<br/>I silnite ti v bran.</i>


text:
И вратата му ще охкат и ще плачат;<br/>И той ще лежи на земята напуснат.<p></p><i>I vratata mu šte ohkat i šte plačat;<br/>I toj šte leži na zemjata napusnat.</i>


text:
И в онзи ден седем жени ще се хванат за един мъж и ще рекат:<br/>Ние ще ядем своя си хляб<br/>И ще обличаме своите си дрехи,<br/>Само твоето име да се нарича над нас,<br/>Да отнемеш укора наш.<p></p><i>I v onzi den sedem ženi šte se hvanat za edin mǎž i šte rekat:<br/>Nie šte jadem svoja si hljab<br/>I šte obličame svoite si drehi,<br/>Samo tvoeto ime da se nariča nad nas,<br/>Da otnemeš ukora naš.</i>


text:
В онзи ден Отрасълът Господен ще бъде красен и славен,<br/>И плодът на земята възвишен и великолепен<br/>За избавените на Израиля;<p></p><i>V onzi den Otrasǎlǎt Gospoden šte bǎde krasen i slaven,<br/>I plodǎt na zemjata vǎzvišen i velikolepen<br/>Za izbavenite na Izrailja;</i>


text:
И останалите в Сион<br/>И уцелелите в Ерусалим<br/>Ще се нарекат свети,<br/>Всички що са писани между живите в Ерусалим,<p></p><i>I ostanalite v Sion<br/>I ucelelite v Erusalim<br/>Šte se narekat sveti,<br/>Vsički što sa pisani meždu živite v Erusalim,</i>


text:
Когато измие Господ нечистотата на Сионовите дъщери,<br/>И очисти кръвта на Ерусалим отсред него<br/>чрез дух на съдба и чрез дух на зной.<p></p><i>Kogato izmie Gospod nečistotata na Sionovite dǎšteri,<br/>I očisti krǎvta na Erusalim otsred nego<br/>črez duh na sǎdba i črez duh na znoj.</i>


text:
И над всяко место на гората Сион,<br/>И върху събранията й,<br/>Господ ще създаде облак и дим дене,<br/>А ноще светлост на пламенен огън;<br/>Защото ще има покров над всичката слава.<p></p><i>I nad vsjako mesto na gorata Sion,<br/>I vǎrhu sǎbranijata j,<br/>Gospod šte sǎzdade oblak i dim dene,<br/>A nošte svetlost na plamenen ogǎn;<br/>Zaštoto šte ima pokrov nad vsičkata slava.</i>


text:
И ще има скиния за да осенява от пека дене,<br/>И да е прибежище и защита от буря и от дъжд.<p></p><i>I šte ima skinija za da osenjava ot peka dene,<br/>I da e pribežište i zaštita ot burja i ot dǎžd.</i>


text:
Сега ще пея на любезния си<br/>Песен на обичния си заради лозето му.<br/>Любезний ми имаше лозе<br/>На много тлъсто бърдо.<p></p><i>Sega šte peja na ljubeznija si<br/>Pesen na običnija si zaradi lozeto mu.<br/>Ljubeznij mi imaše loze<br/>Na mnogo tlǎsto bǎrdo.</i>


text:
Обкопа го, и очисти го от каменете,<br/>И насади го с избрана лоза,<br/>И съгради стълп всред него,<br/>И направи още <i>и </i>жлеб в него;<br/>И очакваше да роди грозде;<br/>Но роди кисъл.<p></p><i>Obkopa go, i očisti go ot kamenete,<br/>I nasadi go s izbrana loza,<br/>I sǎgradi stǎlp vsred nego,<br/>I napravi ošte <i>i </i>žleb v nego;<br/>I očakvaše da rodi grozde;<br/>No rodi kisǎl.</i>


text:
И сега, Ерусалимски жители и мъже Юдини,<br/>Съдете, моля, между мене и лозето ми.<p></p><i>I sega, Erusalimski žiteli i mǎže Judini,<br/>Sǎdete, molja, meždu mene i lozeto mi.</i>


text:
Що бе възможно да направя още на лозето си,<br/>И не му направих?<br/>Защо, доде очаквах да роди грозде,<br/>Роди кисъл?<p></p><i>Što be vǎzmožno da napravja ošte na lozeto si,<br/>I ne mu napravih?<br/>Zašto, dode očakvah da rodi grozde,<br/>Rodi kisǎl?</i>


text:
И сега, ето, ще ви кажа<br/>Що ще направя аз на лозето си:<br/>Ще отнема плета му, и то ще се похара:<br/>Ще разваля стената му, и ще се потъпче;<p></p><i>I sega, eto, šte vi kaža<br/>Što šte napravja az na lozeto si:<br/>Šte otnema pleta mu, i to šte se pohara:<br/>Šte razvalja stenata mu, i šte se potǎpče;</i>


text:
И ще го направя пусто:<br/>Не ще да се обреже нито прекопае,<br/>Но ще проникнат <i>там </i>глогове и шипци;<br/>Ще заповядам още на облаците<br/>Да не одъждят дъжд на него.<p></p><i>I šte go napravja pusto:<br/>Ne šte da se obreže nito prekopae,<br/>No šte proniknat <i>tam </i>glogove i šipci;<br/>Šte zapovjadam ošte na oblacite<br/>Da ne odǎždjat dǎžd na nego.</i>


text:
Защото лозето на Господа Саваота е Израилевий дом,<br/>И Юдините мъже възлюбленият негов сад;<br/>И очакваше съд, но ето кръвопролитие, -<br/>Правда, но ето вопъл.<p></p><i>Zaštoto lozeto na Gospoda Savaota e Izrailevij dom,<br/>I Judinite mǎže vǎzljublenijat negov sad;<br/>I očakvaše sǎd, no eto krǎvoprolitie, -<br/>Pravda, no eto vopǎl.</i>


text:
Горко на онези които присъединяват къща с къща,<br/>И събират нива с нива,<br/>Доде не остане место,<br/>И да останете вие сами всред земята!<p></p><i>Gorko na onezi koito prisǎedinjavat kǎšta s kǎšta,<br/>I sǎbirat niva s niva,<br/>Dode ne ostane mesto,<br/>I da ostanete vie sami vsred zemjata!</i>


text:
В ушите ми Господ Саваот <i>говори</i>:<br/>Наистина много къщи ще останат в запустение,<br/>Големи и хубави, без жители;<p></p><i>V ušite mi Gospod Savaot <i>govori</i>:<br/>Naistina mnogo kǎšti šte ostanat v zapustenie,<br/>Golemi i hubavi, bez žiteli;</i>


text:
Ей, десет уврата на лозе ще дадат един ват,<br/>И един кор семе ще даде една ефа.<p></p><i>Ej, deset uvrata na loze šte dadat edin vat,<br/>I edin kor seme šte dade edna efa.</i>


text:
Горко на онези които подраняват сутрина и търсят сикера,<br/>Които следват до вечер доде ги разпали виното!<p></p><i>Gorko na onezi koito podranjavat sutrina i tǎrsjat sikera,<br/>Koito sledvat do večer dode gi razpali vinoto!</i>


text:
И с китара, и псалтир, и тъпан, и свирка,<br/>И с вино са техните пирове;<br/>И не се взират в делото Господне,<br/>И не видят действието на ръцете му.<p></p><i>I s kitara, i psaltir, i tǎpan, i svirka,<br/>I s vino sa tehnite pirove;<br/>I ne se vzirat v deloto Gospodne,<br/>I ne vidjat dejstvieto na rǎcete mu.</i>


text:
За това моите люде са закарани в плен, -<br/>Поради незнанието,<br/>И почтените им умират от глад,<br/>И множеството им изсъхна от жажда.<p></p><i>Za tova moite ljude sa zakarani v plen, -<br/>Poradi neznanieto,<br/>I počtenite im umirat ot glad,<br/>I množestvoto im izsǎhna ot žažda.</i>


text:
За това се разшири ад,<br/>И отвори чрезмерно устата си;<br/>И ще слязат в него славата им,<br/>И множеството им, и метежът им,<br/>И които се веселят у тях.<p></p><i>Za tova se razširi ad,<br/>I otvori črezmerno ustata si;<br/>I šte sljazat v nego slavata im,<br/>I množestvoto im, i metežǎt im,<br/>I koito se veseljat u tjah.</i>


text:
И ще се наведе простолюдин,<br/>И ще се унижи големец,<br/>И очите на високите ще се унижат;<p></p><i>I šte se navede prostoljudin,<br/>I šte se uniži golemec,<br/>I očite na visokite šte se unižat;</i>


text:
А Господ Саваот ще се възвиси чрез съд,<br/>И Бог светий ще се освети чрез правда.<p></p><i>A Gospod Savaot šte se vǎzvisi črez sǎd,<br/>I Bog svetij šte se osveti črez pravda.</i>


text:
Тогаз агънците ще се пасат според обичая си,<br/>И чужди ще ядат пустите места на тлъстите.<p></p><i>Togaz agǎncite šte se pasat spored običaja si,<br/>I čuždi šte jadat pustite mesta na tlǎstite.</i>


text:
Горко на онези които привличат беззаконието с въжа на суета,<br/>И греха като с ремици на кола, -<p></p><i>Gorko na onezi koito privličat bezzakonieto s vǎža na sueta,<br/>I greha kato s remici na kola, -</i>


text:
Които казват: Нека спеши,<br/>Нека прибързва делото си,<br/>За да видим;<br/>И съветът на Светаго Израилева<br/>Нека приближи <i>и </i>нека дойде,<br/>За да разумеем!<p></p><i>Koito kazvat: Neka speši,<br/>Neka pribǎrzva deloto si,<br/>Za da vidim;<br/>I sǎvetǎt na Svetago Izraileva<br/>Neka približi <i>i </i>neka dojde,<br/>Za da razumeem!</i>


text:
Горко на онези които наричат злото добро, а доброто зло;<br/>Които турят тъмнина за виделина, а виделина за тъмнина;<br/>Които турят горчиво за сладко, и сладко за горчиво!<p></p><i>Gorko na onezi koito naričat zloto dobro, a dobroto zlo;<br/>Koito turjat tǎmnina za videlina, a videlina za tǎmnina;<br/>Koito turjat gorčivo za sladko, i sladko za gorčivo!</i>


text:
Горко на мъдрите в очите им,<br/>И на разумните пред себе им!<p></p><i>Gorko na mǎdrite v očite im,<br/>I na razumnite pred sebe im!</i>


text:
Горко на онези които са юнаци за да пият вино,<br/>И крепки за да размесват сикера, -<p></p><i>Gorko na onezi koito sa junaci za da pijat vino,<br/>I krepki za da razmesvat sikera, -</i>


text:
Които оправдават беззакония за дарове,<br/>И отнемат от праведния правото му!<p></p><i>Koito opravdavat bezzakonija za darove,<br/>I otnemat ot pravednija pravoto mu!</i>


text:
За това, както огнений език пояжда плевата,<br/>И сламата се губи в пламика,<br/><i>Така </i>коренът им ще стане като гнилота,<br/>И цветът им ще възлезе като прах;<br/>Защото отхвърлиха закона на Господа Саваота,<br/>И презреха думата на Светаго Израилева.<p></p><i>Za tova, kakto ognenij ezik pojažda plevata,<br/>I slamata se gubi v plamika,<br/><i>Taka </i>korenǎt im šte stane kato gnilota,<br/>I cvetǎt im šte vǎzleze kato prah;<br/>Zaštoto othvǎrliha zakona na Gospoda Savaota,<br/>I prezreha dumata na Svetago Izraileva.</i>


text:
За туй гневът Господен се разпали против людете му,<br/>И простря ръката си против тях та ги порази;<br/>И горите треперяха,<br/>И труповете им станаха като гной всред пътищата.<br/>С всичко това гневът му не се повърна;<br/>Но ръката му е още прострена.<p></p><i>Za tuj gnevǎt Gospoden se razpali protiv ljudete mu,<br/>I prostrja rǎkata si protiv tjah ta gi porazi;<br/>I gorite treperjaha,<br/>I trupovete im stanaha kato gnoj vsred pǎtištata.<br/>S vsičko tova gnevǎt mu ne se povǎrna;<br/>No rǎkata mu e ošte prostrena.</i>


text:
И ще дигне знаме за народите от далеч,<br/>И ще им засвири от край земята;<br/>И, ето, скоро ще дойдат бързом.<p></p><i>I šte digne zname za narodite ot daleč,<br/>I šte im zasviri ot kraj zemjata;<br/>I, eto, skoro šte dojdat bǎrzom.</i>


text:
Никой не ще се умори нито ще се спъне между тях:<br/>Никой не ще задреме нито ще заспи,<br/>Нито поясът от чреслата им ще се развърже,<br/>Нито ремикът на обущата им ще се скъса,<p></p><i>Nikoj ne šte se umori nito šte se spǎne meždu tjah:<br/>Nikoj ne šte zadreme nito šte zaspi,<br/>Nito pojasǎt ot čreslata im šte se razvǎrže,<br/>Nito remikǎt na obuštata im šte se skǎsa,</i>


text:
На които стрелите са остри,<br/>И всичките им лъкове запнати:<br/>Копитата на конете им ще се мият като кремен,<br/>И колесата им като вихрушка,<p></p><i>Na koito strelite sa ostri,<br/>I vsičkite im lǎkove zapnati:<br/>Kopitata na konete im šte se mijat kato kremen,<br/>I kolesata im kato vihruška,</i>


text:
Ревът им като на лъв:<br/>Ще реват като млади лъвове;<br/>Ей, ще рикаят, и ще сграбят лова и ще го завлекат;<br/>И не ще има кой да го отърве.<p></p><i>Revǎt im kato na lǎv:<br/>Šte revat kato mladi lǎvove;<br/>Ej, šte rikajat, i šte sgrabjat lova i šte go zavlekat;<br/>I ne šte ima koj da go otǎrve.</i>


text:
И в онзи ден ще рикаят против тях като морский шум;<br/>И те ще погледнат на земята, и ето тъмнина, скърб,<br/>И виделината помръкнала в облаците й.<p></p><i>I v onzi den šte rikajat protiv tjah kato morskij šum;<br/>I te šte poglednat na zemjata, i eto tǎmnina, skǎrb,<br/>I videlinata pomrǎknala v oblacite j.</i>


text:
В летото в което умря цар Озия видях Господа че седеше на престол висок и превъзнесен, и възкрилието му изпълни храма.<p></p><i>V letoto v koeto umrja car Ozija vidjah Gospoda če sedeše na prestol visok i prevǎznesen, i vǎzkrilieto mu izpǎlni hrama.</i>


text:
Над него стоеха серафими, от които всеки имаше по шест крила: с двете покриваше лицето си, и с двете покриваше нозете си, и с двете летеше.<p></p><i>Nad nego stoeha serafimi, ot koito vseki imaše po šest krila: s dvete pokrivaše liceto si, i s dvete pokrivaše nozete si, i s dvete leteše.</i>


text:
И викаха един към друг и думаха: -<br/>Свет, свет, свет Господ Саваот<br/>Всичката земя е пълна със славата му.<p></p><i>I vikaha edin kǎm drug i dumaha: -<br/>Svet, svet, svet Gospod Savaot<br/>Vsičkata zemja e pǎlna sǎs slavata mu.</i>


text:
И основанията на праговете се поклатиха от гласа на тогова що викаше, и домът се напълни с дим.<p></p><i>I osnovanijata na pragovete se poklatiha ot glasa na togova što vikaše, i domǎt se napǎlni s dim.</i>


text:
Тогаз рекох: Горко ми! защото загинах; понеже съм человек с нечисти устни, и живея между люде с нечисти устни, понеже очите ми видеха Царя, Господа Саваота.<p></p><i>Togaz rekoh: Gorko mi! zaštoto zaginah; poneže sǎm čelovek s nečisti ustni, i živeja meždu ljude s nečisti ustni, poneže očite mi videha Carja, Gospoda Savaota.</i>


text:
Тогаз долетя при мене един от серафимите, и имаше в ръката си разпален въглен <i>който</i> бе взел с клещи от олтаря.<p></p><i>Togaz doletja pri mene edin ot serafimite, i imaše v rǎkata si razpalen vǎglen <i>kojto</i> be vzel s klešti ot oltarja.</i>


text:
И допря го до устата ми, и рече: Ето, това се допря до устните ти; и беззаконието ти се отне, и грехът ти се очисти.<p></p><i>I doprja go do ustata mi, i reče: Eto, tova se doprja do ustnite ti; i bezzakonieto ti se otne, i grehǎt ti se očisti.</i>


text:
И чух гласа Господен който говореше: Кого ще проводя? и кой ще отиде за нас? Тогаз рекох: Ето аз, проводи ме.<p></p><i>I čuh glasa Gospoden kojto govoreše: Kogo šte provodja? i koj šte otide za nas? Togaz rekoh: Eto az, provodi me.</i>


text:
И рече: Иди та кажи на тези люде: -<br/>С уши ще чуете, но няма да разумеете,<br/>И с очи ще видите, но няма да разберете:<p></p><i>I reče: Idi ta kaži na tezi ljude: -<br/>S uši šte čuete, no njama da razumeete,<br/>I s oči šte vidite, no njama da razberete:</i>


text:
Направи тлъсто сърдцето на тези люде,<br/>И направи тежки ушите им, и затвори очите им,<br/>За да не гледат с очите си, и да не слушат с ушите си,<br/>И разумеят със сърдцето си, и се обърнат та се изцелят.<p></p><i>Napravi tlǎsto sǎrdceto na tezi ljude,<br/>I napravi težki ušite im, i zatvori očite im,<br/>Za da ne gledat s očite si, i da ne slušat s ušite si,<br/>I razumejat sǎs sǎrdceto si, i se obǎrnat ta se izceljat.</i>


text:
Тогаз рекох: Господи, до кога? И отговори:<br/>Доде запустеят градовете, та да няма жител,<br/>И къщите, та да няма человек,<br/>И земята да запустее съвсем;<p></p><i>Togaz rekoh: Gospodi, do koga? I otgovori:<br/>Dode zapustejat gradovete, ta da njama žitel,<br/>I kǎštite, ta da njama čelovek,<br/>I zemjata da zapustee sǎvsem;</i>


text:
Доде отдалечи Господ человеците,<br/>И стане голямо безлюдство всред земята.<p></p><i>Dode otdaleči Gospod čelovecite,<br/>I stane goljamo bezljudstvo vsred zemjata.</i>


text:
Но <i>ще остане</i> в нея още една десета част.<br/>И тя пак ще се изнури:<br/>Както теревинтът и дъбът на които<br/>Пънът <i>остава</i> в тях когато се отсекат,<br/><i>Така</i> светото семе <i>ще бъде</i> пънът й.<p></p><i>No <i>šte ostane</i> v neja ošte edna deseta čast.<br/>I tja pak šte se iznuri:<br/>Kakto terevintǎt i dǎbǎt na koito<br/>Pǎnǎt <i>ostava</i> v tjah kogato se otsekat,<br/><i>Taka</i> svetoto seme <i>šte bǎde</i> pǎnǎt j.</i>


text:
И в дните на Ахаза сина на Иотама, сина Озиева, царя Юдин, Расин Сирийский цар, и Факей Ромелиевий син, Израилевий цар, възлезоха върх Ерусалим за да ратуват против него; но не могоха да го обладаят.<p></p><i>I v dnite na Ahaza sina na Iotama, sina Ozieva, carja Judin, Rasin Sirijskij car, i Fakej Romelievij sin, Izrailevij car, vǎzlezoha vǎrh Erusalim za da ratuvat protiv nego; no ne mogoha da go obladajat.</i>


text:
И възвестиха на Давидовия дом и рекоха: Сирия се съгласи с Ефрема. И сърдцето на <i>Ахаза </i>и сърдцето на людете му се разклатиха както дъбравните дървета се разклащат от вятъра.<p></p><i>I vǎzvestiha na Davidovija dom i rekoha: Sirija se sǎglasi s Efrema. I sǎrdceto na <i>Ahaza </i>i sǎrdceto na ljudete mu se razklatiha kakto dǎbravnite dǎrveta se razklaštat ot vjatǎra.</i>


text:
Тогаз рече Господ на Исаиа: Излез сега да посрещнеш Ахаза; ти и син ти Сеар-ясув, в края на водовода на горния водоем, към друма на тепавичарската нива,<p></p><i>Togaz reče Gospod na Isaia: Izlez sega da posreštneš Ahaza; ti i sin ti Sear-jasuv, v kraja na vodovoda na gornija vodoem, kǎm druma na tepavičarskata niva,</i>


text:
и речи му: -<br/>Гледай да си спокоен:<br/>Да се не убоиш нито да малодушествуваш<br/>От двете опашки на тези димещи главни,<br/>Поради яростния гняв на Расина, и Сирия, и на Ромелиевия син.<p></p><i>i reči mu: -<br/>Gledaj da si spokoen:<br/>Da se ne uboiš nito da malodušestvuvaš<br/>Ot dvete opaški na tezi dimešti glavni,<br/>Poradi jarostnija gnjav na Rasina, i Sirija, i na Romelievija sin.</i>


text:
Понеже Сирия, Ефрем, и Ромелиевий син<br/>Съветваха се лош съвет против тебе, и рекоха:<p></p><i>Poneže Sirija, Efrem, i Romelievij sin<br/>Sǎvetvaha se loš sǎvet protiv tebe, i rekoha:</i>


text:
Да възлезем против Юда и да го утесним,<br/>И да го обладаем за себе си,<br/>И да турим всред него цар Тавеиловия син,<p></p><i>Da vǎzlezem protiv Juda i da go utesnim,<br/>I da go obladaem za sebe si,<br/>I da turim vsred nego car Taveilovija sin,</i>


text:
Така говори Господ Иеова:<br/>То няма да стане, нито ще бъде;<p></p><i>Taka govori Gospod Ieova:<br/>To njama da stane, nito šte bǎde;</i>


text:
Защото главата на Сирия е Дамаск,<br/>А главата на Дамаск, Расин;<br/>И в шестдесет и пет години<br/>Ефрем ще се съкруши щото да не е вече народ.<p></p><i>Zaštoto glavata na Sirija e Damask,<br/>A glavata na Damask, Rasin;<br/>I v šestdeset i pet godini<br/>Efrem šte se sǎkruši štoto da ne e veče narod.</i>


text:
И глава на Ефрема е Самария,<br/>А глава на Самария, Ромелиевий син:<br/>Ако не вярвате, то няма да се утвърдите.<p></p><i>I glava na Efrema e Samarija,<br/>A glava na Samarija, Romelievij sin:<br/>Ako ne vjarvate, to njama da se utvǎrdite.</i>


text:
Искай си знамение от Господа Бога твоего:<br/>Искай го или в дълбочината или във височината горе.<p></p><i>Iskaj si znamenie ot Gospoda Boga tvoego:<br/>Iskaj go ili v dǎlbočinata ili vǎv visočinata gore.</i>


text:
Но Ахаз рече: Не ща да искам,<br/>Нито ще изкушавам Господа.<p></p><i>No Ahaz reče: Ne šta da iskam,<br/>Nito šte izkušavam Gospoda.</i>


text:
И рече <i>Исаия</i>: Слушайте сега, доме Давидов:<br/>Малко нещо ли е за вас да досаждате на человеци,<br/>И ще досаждате ли още и на Бога моего?<p></p><i>I reče <i>Isaija</i>: Slušajte sega, dome Davidov:<br/>Malko nešto li e za vas da dosaždate na čeloveci,<br/>I šte dosaždate li ošte i na Boga moego?</i>


text:
За то Господ сам ще ви даде знамение:<br/>Ето, девицата ще зачне и ще роди син,<br/>И ще нарече името му Емануил.<p></p><i>Za to Gospod sam šte vi dade znamenie:<br/>Eto, devicata šte začne i šte rodi sin,<br/>I šte nareče imeto mu Emanuil.</i>


text:
Масло и мед ще яде<br/>Доде научи да отхвърля лошото и да избира доброто;<p></p><i>Maslo i med šte jade<br/>Dode nauči da othvǎrlja lošoto i da izbira dobroto;</i>


text:
Защото, преди да научи детето<br/>Да отхвърля лошото и да избира доброто,<br/>Ще бъде оставена тая земя<br/>На която от двамата царе се боиш ти.<p></p><i>Zaštoto, predi da nauči deteto<br/>Da othvǎrlja lošoto i da izbira dobroto,<br/>Šte bǎde ostavena taja zemja<br/>Na kojato ot dvamata care se boiš ti.</i>


text:
Господ ще докара на тебе,<br/>И на твоите люде, и на бащиния ти дом<br/>Дни каквито не са дохаждали<br/>От който ден се е отделил Ефрем от Юда:<br/><i>Ще докара</i> Асирийския цар.<p></p><i>Gospod šte dokara na tebe,<br/>I na tvoite ljude, i na baštinija ti dom<br/>Dni kakvito ne sa dohaždali<br/>Ot kojto den se e otdelil Efrem ot Juda:<br/><i>Šte dokara</i> Asirijskija car.</i>


text:
И в онзи ден ще засвири Господ на мухите<br/>Които са в краищата на Египетските реки,<br/>И на пчелите които са в Асирийската земя;<p></p><i>I v onzi den šte zasviri Gospod na muhite<br/>Koito sa v kraištata na Egipetskite reki,<br/>I na pčelite koito sa v Asirijskata zemja;</i>


text:
И ще дойдат, и ще си починат всичките по запустелите долини,<br/>И в дупките на канарите, и на всяка драка,<br/>И на всяко пасбище.<p></p><i>I šte dojdat, i šte si počinat vsičkite po zapustelite dolini,<br/>I v dupkite na kanarite, i na vsjaka draka,<br/>I na vsjako pasbište.</i>


text:
В този ден Господ ще обръсне с бръснач взет с наем<br/>Оттатък реката, Асирийския цар,<br/>Главата и власите на нозете;<br/>Даже и брадата ще смъкне.<p></p><i>V tozi den Gospod šte obrǎsne s brǎsnač vzet s naem<br/>Ottatǎk rekata, Asirijskija car,<br/>Glavata i vlasite na nozete;<br/>Daže i bradata šte smǎkne.</i>


text:
И в онзи ден<br/>человек който храни крава и две овци,<p></p><i>I v onzi den<br/>čelovek kojto hrani krava i dve ovci,</i>


text:
От изобилието на млекото<br/>Което ще дават ще яде масло;<br/>Защото масло и мед ще яде всеки<br/>Който е останал всред земята.<p></p><i>Ot izobilieto na mlekoto<br/>Koeto šte davat šte jade maslo;<br/>Zaštoto maslo i med šte jade vseki<br/>Kojto e ostanal vsred zemjata.</i>


text:
И в онзи ден всяко место<br/>В което е имало тисяща лози за тисяща сребърници<br/>Ще бъдат за глогове и тръне.<p></p><i>I v onzi den vsjako mesto<br/>V koeto e imalo tisjašta lozi za tisjašta srebǎrnici<br/>Šte bǎdat za glogove i trǎne.</i>


text:
Със стрели и с лъкове ще дойдат там;<br/>Защото всичката земя ще стане глогове и тръне.<p></p><i>Sǎs streli i s lǎkove šte dojdat tam;<br/>Zaštoto vsičkata zemja šte stane glogove i trǎne.</i>


text:
И на всека планина копана с търнокоп<br/>Не ще да дойдеш от страх на глогове и тръне:<br/>Тя ще бъде да се изпроваждат <i>там</i> говеда,<br/>И да се потъпче от дребен добитък.<p></p><i>I na vseka planina kopana s tǎrnokop<br/>Ne šte da dojdeš ot strah na glogove i trǎne:<br/>Tja šte bǎde da se izprovaždat <i>tam</i> goveda,<br/>I da se potǎpče ot dreben dobitǎk.</i>


text:
И рече ми Господ: Вземи при себе си голям свитък та напиши в него с человеческа писалка за Махер-шалах-хаш-база.<p></p><i>I reče mi Gospod: Vzemi pri sebe si goljam svitǎk ta napiši v nego s čelovečeska pisalka za Maher-šalah-haš-baza.</i>


text:
И взех при себе си верни свидетели <i>на това</i>, Урия свещеника и Захария Иеверехиевия син.<p></p><i>I vzeh pri sebe si verni svideteli <i>na tova</i>, Urija sveštenika i Zaharija Ieverehievija sin.</i>


text:
И пристъпих при пророчицата, която зачна и роди син. И рече ми Господ: Наречи името му Махер-шалал-хаш-баз;<p></p><i>I pristǎpih pri proročicata, kojato začna i rodi sin. I reče mi Gospod: Nareči imeto mu Maher-šalal-haš-baz;</i>


text:
защото преди да научи детето да произноси: Отче мои, и: Майко моя, богатството на Дамаск и користите на Самария ще се занесат пред Асирийския цар.<p></p><i>zaštoto predi da nauči deteto da proiznosi: Otče moi, i: Majko moja, bogatstvoto na Damask i koristite na Samarija šte se zanesat pred Asirijskija car.</i>


text:
Понеже тези люде отметнаха<br/>Силоамските води, тихо текущите,<br/>И се радват на Расина и на Ромелиевия син,<p></p><i>Poneže tezi ljude otmetnaha<br/>Siloamskite vodi, tiho tekuštite,<br/>I se radvat na Rasina i na Romelievija sin,</i>


text:
За то, ето, Господ възвожда върх тях<br/>Силната и голямата вода на реката,<br/>Асирийския цар, и всичката му слава<br/>И ще превъзлезе над всичките си потоци,<br/>И ще наводни всичките си брегове;<p></p><i>Za to, eto, Gospod vǎzvožda vǎrh tjah<br/>Silnata i goljamata voda na rekata,<br/>Asirijskija car, i vsičkata mu slava<br/>I šte prevǎzleze nad vsičkite si potoci,<br/>I šte navodni vsičkite si bregove;</i>


text:
И ще мине през Юда, ще наводни и прелее,<br/>Ще стигне до гърлото,<br/>И простирането на крилата му ще напълни<br/>Ширината на земята ти, Емануиле.<p></p><i>I šte mine prez Juda, šte navodni i prelee,<br/>Šte stigne do gǎrloto,<br/>I prostiraneto na krilata mu šte napǎlni<br/>Širinata na zemjata ti, Emanuile.</i>


text:
Съюзни станете, народи, и ще бъдете строшени;<br/>И чуйте, всички които сте в краищата на земята:<br/>Опашете се, и ще бъдете строшени:<br/>Опашете се, и ще бъдете строшени.<p></p><i>Sǎjuzni stanete, narodi, i šte bǎdete strošeni;<br/>I čujte, vsički koito ste v kraištata na zemjata:<br/>Opašete se, i šte bǎdete strošeni:<br/>Opašete se, i šte bǎdete strošeni.</i>


text:
Съветвайте се съвет, и ще се осуети:<br/>Говорете дума, и няма да стане;<br/>Защото Бог е с нас.<p></p><i>Sǎvetvajte se sǎvet, i šte se osueti:<br/>Govorete duma, i njama da stane;<br/>Zaštoto Bog e s nas.</i>


text:
Защото така ми говори Господ с държавна ръка,<br/>И научи ме да не ходя в пътя на тези люде, и рече:<p></p><i>Zaštoto taka mi govori Gospod s dǎržavna rǎka,<br/>I nauči me da ne hodja v pǎtja na tezi ljude, i reče:</i>


text:
Да не речете: Съюз,<br/>На всичко което тези люде ще рекат: Съюз;<br/>И да не се боите от това от което се те боят,<br/>И да се не ужасавате.<p></p><i>Da ne rečete: Sǎjuz,<br/>Na vsičko koeto tezi ljude šte rekat: Sǎjuz;<br/>I da ne se boite ot tova ot koeto se te bojat,<br/>I da se ne užasavate.</i>


text:
Господа на Силите, него осветете;<br/>И той <i>да</i> ви е страх, и той <i>да</i> ви е трепет.<p></p><i>Gospoda na Silite, nego osvetete;<br/>I toj <i>da</i> vi e strah, i toj <i>da</i> vi e trepet.</i>


text:
И той ще бъде светилище, -<br/>Но <i>и </i>камик на препъване, и канара на съблазън<br/>За двата Израилеви домове,<br/>Сет и примка за Ерусалимските жители.<p></p><i>I toj šte bǎde svetilište, -<br/>No <i>i </i>kamik na prepǎvane, i kanara na sǎblazǎn<br/>Za dvata Izrailevi domove,<br/>Set i primka za Erusalimskite žiteli.</i>


text:
И мнозина от тях ще се спънат,<br/>И ще паднат и се съкрушат,<br/>И ще се впримчат, и ще се уловят.<p></p><i>I mnozina ot tjah šte se spǎnat,<br/>I šte padnat i se sǎkrušat,<br/>I šte se vprimčat, i šte se ulovjat.</i>


text:
Вържи свидетелството,<br/>Запечатай закона между учениците ми.<p></p><i>Vǎrži svidetelstvoto,<br/>Zapečataj zakona meždu učenicite mi.</i>


text:
А аз ще чакам Господа<br/>Който крие лицето си от Якововия дом,<br/>И на него ще се надея.<p></p><i>A az šte čakam Gospoda<br/>Kojto krie liceto si ot Jakovovija dom,<br/>I na nego šte se nadeja.</i>


text:
Ето аз и децата които ми даде Господ<br/>За знамение и чудеса в Израил<br/>От Господа Саваота който обитава на гората Сион.<p></p><i>Eto az i decata koito mi dade Gospod<br/>Za znamenie i čudesa v Izrail<br/>Ot Gospoda Savaota kojto obitava na gorata Sion.</i>


text:
И когато ви рекат:<br/>Попитайте бесовъпрошателите и вълшебниците<br/>Които шепнат и мъмрат, <i>отговорете</i>:<br/>Един народ не ще ли попита своя Бог?<br/><i>Ще притича ли </i>някой при мъртвите за живите?<p></p><i>I kogato vi rekat:<br/>Popitajte besovǎprošatelite i vǎlšebnicite<br/>Koito šepnat i mǎmrat, <i>otgovorete</i>:<br/>Edin narod ne šte li popita svoja Bog?<br/><i>Šte pritiča li </i>njakoj pri mǎrtvite za živite?</i>


text:
<i>Търсете</i> в закона и в свидетелството:<br/>Ако не говорят според това слово,<br/>Наистина няма видело в тях.<p></p><i><i>Tǎrsete</i> v zakona i v svidetelstvoto:<br/>Ako ne govorjat spored tova slovo,<br/>Naistina njama videlo v tjah.</i>


text:
И ще минат през тази <i>земя</i> жестоко угнетени и гладни;<br/>И когато огладнеят, ще негодуват,<br/>И ще злословят царя си и Бога си,<br/>И ще погледнат нагоре.<p></p><i>I šte minat prez tazi <i>zemja</i> žestoko ugneteni i gladni;<br/>I kogato ogladnejat, šte negoduvat,<br/>I šte zloslovjat carja si i Boga si,<br/>I šte poglednat nagore.</i>


text:
После ще се взрат в земята,<br/>И ето скърб и тъмнина, мрак на утеснение;<br/>И ще се оттласнат в тъмнината.<p></p><i>Posle šte se vzrat v zemjata,<br/>I eto skǎrb i tǎmnina, mrak na utesnenie;<br/>I šte se ottlasnat v tǎmninata.</i>


text:
Но не <i>ще да бъде такъв </i>мрак на утеснената <i>земя</i><br/>Както в прежните времена<br/>Когато унижи земята Завулон и земята Нефталим;<br/>А в последните ще направи славен<br/>Пътя на морето, оттам Иордан, Галилея езическа.<p></p><i>No ne <i>šte da bǎde takǎv </i>mrak na utesnenata <i>zemja</i><br/>Kakto v prežnite vremena<br/>Kogato uniži zemjata Zavulon i zemjata Neftalim;<br/>A v poslednite šte napravi slaven<br/>Pǎtja na moreto, ottam Iordan, Galileja ezičeska.</i>


text:
Людете които ходеха в тъмнина видеха голема виделина:<br/>Които седеха в земя на смъртна сенка, виделина възсия върху тях.<p></p><i>Ljudete koito hodeha v tǎmnina videha golema videlina:<br/>Koito sedeha v zemja na smǎrtna senka, videlina vǎzsija vǎrhu tjah.</i>


text:
Умножил си народа,<br/>Увеличил си радостта му:<br/>Радват се пред тебе според радостта в жетва,<br/>Както се радват когато делят користи.<p></p><i>Umnožil si naroda,<br/>Uveličil si radostta mu:<br/>Radvat se pred tebe spored radostta v žetva,<br/>Kakto se radvat kogato deljat koristi.</i>


text:
Защото ти си строшил ярема на товара им,<br/>И тоягата на плещите им, и<br/>Бича на оногоз който ги насилствуваше,<br/>Както в деня на Мадиама.<p></p><i>Zaštoto ti si strošil jarema na tovara im,<br/>I tojagata na pleštite im, i<br/>Biča na onogoz kojto gi nasilstvuvaše,<br/>Kakto v denja na Madiama.</i>


text:
Защото всяко оръжие на ратуващия с метеж,<br/>И облекло валяно в кръв,<br/>Ще бъде за изгаряне и вещество за огън.<p></p><i>Zaštoto vsjako orǎžie na ratuvaštija s metež,<br/>I obleklo valjano v krǎv,<br/>Šte bǎde za izgarjane i veštestvo za ogǎn.</i>


text:
Защото ни се роди дете,<br/>Син ни се даде;<br/>И началството му ще бъде на рамото му;<br/>И името му ще се нарече<br/>чуден, Съветник, Бог крепък,<br/>Отец на <i>бъдещия</i> век, Княз мира.<p></p><i>Zaštoto ni se rodi dete,<br/>Sin ni se dade;<br/>I načalstvoto mu šte bǎde na ramoto mu;<br/>I imeto mu šte se nareče<br/>čuden, Sǎvetnik, Bog krepǎk,<br/>Otec na <i>bǎdeštija</i> vek, Knjaz mira.</i>


text:
Не ще има свършък в наращението на началството <i>му</i> и на мира<br/>Върху Давидовия престол и неговото царство,<br/>За да го нареди и да го утвърди<br/>В съд и правда, от нине и до века.<br/>Ревността на Господа Саваота ще извърши това.<p></p><i>Ne šte ima svǎršǎk v naraštenieto na načalstvoto <i>mu</i> i na mira<br/>Vǎrhu Davidovija prestol i negovoto carstvo,<br/>Za da go naredi i da go utvǎrdi<br/>V sǎd i pravda, ot nine i do veka.<br/>Revnostta na Gospoda Savaota šte izvǎrši tova.</i>


text:
Господ проводи слово на Якова;<br/>И то падна върх Израиля.<p></p><i>Gospod provodi slovo na Jakova;<br/>I to padna vǎrh Izrailja.</i>


text:
И всичките люде ще познаят <i>това</i>, -<br/>Ефрем и жителите на Самария,<br/>Които говорят горделиво и с надигнато сърдце:<p></p><i>I vsičkite ljude šte poznajat <i>tova</i>, -<br/>Efrem i žitelite na Samarija,<br/>Koito govorjat gordelivo i s nadignato sǎrdce:</i>


text:
Кирпичите паднаха, но ние ще съзидаме с дялани камене:<br/>черниците се изсекоха, но ние ще <i>ги</i> заменим с кедри.<p></p><i>Kirpičite padnaha, no nie šte sǎzidame s djalani kamene:<br/>černicite se izsekoha, no nie šte <i>gi</i> zamenim s kedri.</i>


text:
За то Господ ще подигне Расиновите врагове против него,<br/>И ще раздражи неприятелите му:<p></p><i>Za to Gospod šte podigne Rasinovite vragove protiv nego,<br/>I šte razdraži neprijatelite mu:</i>


text:
Сирийците отпред, а Филистимците отзад;<br/>И ще изядат Израиля с отворени уста.<br/>С всичко това гневът му не се повърна,<br/>Но ръката му е още простряна.<p></p><i>Sirijcite otpred, a Filistimcite otzad;<br/>I šte izjadat Izrailja s otvoreni usta.<br/>S vsičko tova gnevǎt mu ne se povǎrna,<br/>No rǎkata mu e ošte prostrjana.</i>


text:
Но людете не се връщат към тогоз който ги поразява,<br/>Нито търсят Господа Саваота.<p></p><i>No ljudete ne se vrǎštat kǎm togoz kojto gi porazjava,<br/>Nito tǎrsjat Gospoda Savaota.</i>


text:
За то Господ ще отсече от Израиля глава и опашка,<br/>Финик и ситник, в един ден.<p></p><i>Za to Gospod šte otseče ot Izrailja glava i opaška,<br/>Finik i sitnik, v edin den.</i>


text:
Старецът и знаменитият, той е глава;<br/>И пророкът, който поучава лъжи, той е опашка.<p></p><i>Starecǎt i znamenitijat, toj e glava;<br/>I prorokǎt, kojto poučava lǎži, toj e opaška.</i>


text:
Защото водителите на тези люде мамят <i>ги</i>;<br/>И водимите от тях погинват.<p></p><i>Zaštoto voditelite na tezi ljude mamjat <i>gi</i>;<br/>I vodimite ot tjah poginvat.</i>


text:
За то Господ не ще да се развесели заради юношите им,<br/>Нито ще помилва сирачетата и вдовиците им;<br/>Понеже всичките са лицемери и злодейци,<br/>И всички уста говорят безумие.<br/>С всичко това гневът му не се повърна,<br/>Но ръката му е още прострена.<p></p><i>Za to Gospod ne šte da se razveseli zaradi junošite im,<br/>Nito šte pomilva siračetata i vdovicite im;<br/>Poneže vsičkite sa licemeri i zlodejci,<br/>I vsički usta govorjat bezumie.<br/>S vsičko tova gnevǎt mu ne se povǎrna,<br/>No rǎkata mu e ošte prostrena.</i>


text:
Защото беззаконието изгаря както огън<br/>Който пояжда глоговете и трънете<br/>И пламенее в гъстаците на дъбравата:<br/>И те ще възлезат като стълп от дим.<p></p><i>Zaštoto bezzakonieto izgarja kakto ogǎn<br/>Kojto pojažda glogovete i trǎnete<br/>I plamenee v gǎstacite na dǎbravata:<br/>I te šte vǎzlezat kato stǎlp ot dim.</i>


text:
От яростта на Господа Саваота земята се запали,<br/>И людете ще бъдат както вещество за огън.<br/>человек не ще помилва брата си;<p></p><i>Ot jarostta na Gospoda Savaota zemjata se zapali,<br/>I ljudete šte bǎdat kakto veštestvo za ogǎn.<br/>čelovek ne šte pomilva brata si;</i>


text:
И ще грабне надесно, но ще огладнее;<br/>И ще яде налево, но не ще се насити:<br/>Ще ядат всеки человек плътта на мишцата си:<p></p><i>I šte grabne nadesno, no šte ogladnee;<br/>I šte jade nalevo, no ne šte se nasiti:<br/>Šte jadat vseki čelovek plǎtta na mišcata si:</i>


text:
Манасия Ефрема, и Ефрем Манасия:<br/>Те наедно <i>ще са</i> против Юда.<br/>С всичко това гневът му не се повърна,<br/>Но ръката му е още прострена.<p></p><i>Manasija Efrema, i Efrem Manasija:<br/>Te naedno <i>šte sa</i> protiv Juda.<br/>S vsičko tova gnevǎt mu ne se povǎrna,<br/>No rǎkata mu e ošte prostrena.</i>


text:
Горко на тези които заповедват неправедни заповеди,<br/>И на писците които пишат насилие,<p></p><i>Gorko na tezi koito zapovedvat nepravedni zapovedi,<br/>I na piscite koito pišat nasilie,</i>


text:
За да лишат сиромасите от съда,<br/>И да разграбят праведното на нищите от людете ми,<br/>За да им станат корист вдовиците,<br/>И да съблекат сирачетата!<p></p><i>Za da lišat siromasite ot sǎda,<br/>I da razgrabjat pravednoto na ništite ot ljudete mi,<br/>Za da im stanat korist vdovicite,<br/>I da sǎblekat siračetata!</i>


text:
И що ще да направите в деня на посещението,<br/>И в гибелта която ще дойде от далеч?<br/>Към кого ще притичате за помощ?<br/>И де ще оставите славата си?<p></p><i>I što šte da napravite v denja na poseštenieto,<br/>I v gibelta kojato šte dojde ot daleč?<br/>Kǎm kogo šte pritičate za pomošt?<br/>I de šte ostavite slavata si?</i>


text:
Без мене ще се наведат между вързаните,<br/>И ще паднат отдолу под убитите.<br/>С всичко това гневът му не се повърна,<br/>Но ръката му е още простряна.<p></p><i>Bez mene šte se navedat meždu vǎrzanite,<br/>I šte padnat otdolu pod ubitite.<br/>S vsičko tova gnevǎt mu ne se povǎrna,<br/>No rǎkata mu e ošte prostrjana.</i>


text:
Горко на Асириеца, тоягата на яростта ми!<br/>И бичът в ръката му е гневът ми!<p></p><i>Gorko na Asirieca, tojagata na jarostta mi!<br/>I bičǎt v rǎkata mu e gnevǎt mi!</i>


text:
Ще го проводя върх лицемер народ,<br/>И ще му дам заповед върх людете на яростта си,<br/>За да донесе користи, и да грабне грабеж,<br/>И да ги стъпче като калта на пътищата.<p></p><i>Šte go provodja vǎrh licemer narod,<br/>I šte mu dam zapoved vǎrh ljudete na jarostta si,<br/>Za da donese koristi, i da grabne grabež,<br/>I da gi stǎpče kato kalta na pǎtištata.</i>


text:
Но той не разумява така,<br/>Нито сърдцето му размишлява така;<br/>Но в сърдцето му е<br/>Да низвърне и да изтреби народи не малко.<p></p><i>No toj ne razumjava taka,<br/>Nito sǎrdceto mu razmišljava taka;<br/>No v sǎrdceto mu e<br/>Da nizvǎrne i da iztrebi narodi ne malko.</i>


text:
Защото говори:<br/>Князовете ми не са ли всичките царе?<p></p><i>Zaštoto govori:<br/>Knjazovete mi ne sa li vsičkite care?</i>


text:
Не е ли Халне както Кархамис?<br/>Не е ли Емат както Арфад?<br/>Не е ли Самария както Дамаск?<p></p><i>Ne e li Halne kakto Karhamis?<br/>Ne e li Emat kakto Arfad?<br/>Ne e li Samarija kakto Damask?</i>


text:
Както ръката ми превзе царствата на идолите<br/>На които истуканите <i>беха</i> по-много от Ерусалимските и Самарийските,<p></p><i>Kakto rǎkata mi prevze carstvata na idolite<br/>Na koito istukanite <i>beha</i> po-mnogo ot Erusalimskite i Samarijskite,</i>


text:
Не ще ли направя, както направих на Самария и на нейните идоли,<br/>Така и на Ерусалим и на кумирите му?<p></p><i>Ne šte li napravja, kakto napravih na Samarija i na nejnite idoli,<br/>Taka i na Erusalim i na kumirite mu?</i>


text:
За то,<br/>Като свърши Господ всичкото си дело<br/>Над гората Сион и над Ерусалим,<br/>Ще накажа, <i>дума</i>, плода на горделивото сърдце на Асирийския цар,<br/>И възгордението на високонадигнатите му очи.<p></p><i>Za to,<br/>Kato svǎrši Gospod vsičkoto si delo<br/>Nad gorata Sion i nad Erusalim,<br/>Šte nakaža, <i>duma</i>, ploda na gordelivoto sǎrdce na Asirijskija car,<br/>I vǎzgordenieto na visokonadignatite mu oči.</i>


text:
Защото говори:<br/>Със силата на ръката си направих <i>това</i>,<br/>И с мъдростта си, понеже съм разумен;<br/>И преместих пределите на народите,<br/>И разграбих съкровищата им,<br/>И като крепък свалих седещите <i>на високо;</i><p></p><i>Zaštoto govori:<br/>Sǎs silata na rǎkata si napravih <i>tova</i>,<br/>I s mǎdrostta si, poneže sǎm razumen;<br/>I premestih predelite na narodite,<br/>I razgrabih sǎkrovištata im,<br/>I kato krepǎk svalih sedeštite <i>na visoko;</i></i>


